title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1081 оd 3. srpnja 2015. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije

text:
               4.7.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 175/14

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1081
   оd 3. srpnja 2015.
   o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7. stavak 4.,
   nakon savjetovanja s državama članicama,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Pokretanje postupka

               (1)

               Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 8. listopada 2014. antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije („Rusija” ili „dotična zemlja”). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
                   (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

               (2)

               Postupak je pokrenut nakon zahtjeva koji su 25. kolovoza 2014. AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH i Impol d.o.o. („podnositelji zahtjeva”) podnijeli u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje aluminijskih folija u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i o posljedičnoj materijalnoj šteti, što se smatralo dovoljnim opravdanjem za pokretanje ispitnog postupka.

               (3)

               Komisija je 4. listopada 2014. najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 u pogledu konačnih antidampinških mjera koje su na snazi za uvoz određene aluminijske folije podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”) i Brazila objavom obavijesti u Službenom listu Europske unije
                   (3).

         2.   Zainteresirane strane

               (4)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u ispitnom postupku. Nadalje, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, poznatog proizvođača izvoznika i ruska nadležna tijela, poznate uvoznike, korisnike i trgovce za koje se zna da se postupak na njih odnosi te ih pozvala na sudjelovanje.

               (5)

               Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.

               (6)

               Zainteresirane strane dobile su priliku i iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka. Nijedna zainteresirana strana nije zatražila saslušanje službi Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.

         3.   Odabir uzorka

               (7)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka najavila da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

      Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Rusije

               (8)

               Budući da cjelokupnu proizvodnju dotičnog proizvoda u Rusiji obavlja jedna grupacija društava, grupacija Rusal, u Obavijesti o pokretanju postupka nije predviđen odabir uzorka proizvođača izvoznika.

      Odabir uzorka proizvođača iz Unije

               (9)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje i proizvodnje odabrala uzorak. Uzorak se sastojao od šest proizvođača iz Unije i njihovih povezanih društava s obzirom na to da je na početku ispitnog postupka unutarnja struktura grupacije bila nejasna u pogledu funkcija proizvodnje i preprodaje dotičnog proizvoda. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 70 % ukupne proizvodnje u Uniji. Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak. Unutar zadanog roka nisu primljene nikakve primjedbe; stoga je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak se smatra reprezentativnim za industriju Unije.

      Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

               (10)

               Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

               (11)

               S četrnaest poznatih uvoznika/korisnika stupilo se u kontakt u početnoj fazi te su pozvani da objasne svoju djelatnost i, prema potrebi, popune obrazac o odabiru uzorka koji je priložen uz Obavijest o pokretanju postupka.

               (12)

               Tri su društva odgovorila na obrazac o odabiru uzorka. Oni su, međutim, bili „namatači”, tj. industrijski korisnici koji su dotični proizvod uvozili radi daljnje prerade prije ponovne prodaje. Nije se javio nijedan trgovac. Stoga odabir uzorka nije opravdan.

               (13)

               Javila su se četiri druga društva i izjavila da ne uvoze dotični proizvod iz Rusije ili da su namatači. Upitnik za korisnike poslan je na svih sedam društava koja su se javila.

      Odgovori na upitnik i suradnja

               (14)

               Komisija je poslala upitnike na šest proizvođača iz Unije u uzorku i njihova povezana društva, jednu grupaciju proizvođača izvoznika i sedam korisnika utvrđenih u Uniji.

               (15)

               Odgovori na upitnik primljeni su od svih proizvođača iz Unije u uzorku, grupacije proizvođača izvoznika (koju čine dva proizvođača izvoznika, četiri povezana trgovca i osam povezanih dobavljača sirovina od kojih svi imaju poslovni nastan u Rusiji, osim dvaju trgovaca koji su registrirani u Jerseyu i Švicarskoj) te od četiri korisnika. Nakon zahtjeva Komisije, naknadno su od grupacije Rusal primljene revidirane tablice iz upitnika.

      Posjeti radi provjere

               (16)

               Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala nužnima za potrebe privremenog utvrđivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije.

               (17)

               Budući da je jedno od društava u uzorku tijekom razmatranog razdoblja proizvodilo male količine isključivo za vlastitu upotrebu, smatralo se da posjet radi provjere nije potreban.

         4.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

               (19)

               Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2013. do 30. rujna 2014. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   5.   Dotični proizvod

               (20)

               Dotični je proizvod aluminijska folija debljine ne manje od 0,008 mm i ne veće od 0,018 mm, bez podloge, samo valjane i dalje neobrađene, u svitcima širine ne veće od 650 mm i mase veće od 10 kg („veliki svitci”), podrijetlom iz Rusije, koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910) („dotični proizvod”). Dotični proizvod uobičajeno je poznat po nazivom „aluminijska folija za domaćinstvo”.

               (21)

               Aluminijska folija za domaćinstvo proizvodi se od čistog aluminija koji se najprije lijeva u debele trake (debljine nekoliko milimetara, tj. do 1 000 puta deblje od dotičnog proizvoda) i zatim valja u različitim fazama do željene debljine. Nakon valjanja folija se obrađuje termičkim procesom žarenja i na kraju namotava na kolutove (svitke).

               (22)

               Te kolutove aluminijske folije za domaćinstvo poduzeća za obradu na kraju proizvodnog lanca, tzv. namatači, zatim namotavaju u manje svitke. Dobiveni proizvod (tj. svitci za široku potrošnju koji nisu dotični proizvod) upotrebljava se za višenamjensko kratkotrajno umatanje, uglavnom u kućanstvima, pripremi i dostavi hrane i pića te maloprodaji hrane i cvijeća.

         6.   Istovjetni proizvod

               (23)

               Ispitni postupak pokazao je da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na ruskom domaćem tržištu te proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene.

               (24)

               Komisija je, stoga, u toj fazi zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         7.   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

               (25)

               Jedan je uvoznik tvrdio da bi u opseg proizvoda trebalo uključiti aluminijsku foliju za domaćinstvo mase 10 kg ili manje (takozvane „svitke za široku potrošnju”). Taj je uvoznik tvrdio da nema razlika u fizičkim, kemijskim i tehničkim svojstvima između svitaka za široku potrošnju i velikih svitaka. Uvoznik je dalje tvrdio da bi se uvođenjem antidampinških pristojbi samo na velike svitke potaknuo izvoz svitaka za široku potrošnju bez antidampinških pristojbi iz Rusije.

               (26)

               Fizičko svojstvo na temelju kojeg se razlikuju veliki svitci, s jedne strane, i svitci za široku potrošnju, s druge strane, jest masa. Osim toga, to odgovara i oznaci KN. Štoviše, industrija Unije, kako je definirana u uvodnoj izjavi 53., proizvodi samo velike svitke i ne proizvodi svitke za široku potrošnju. Velike svitke kupuju te dalje u svitke za široku potrošnju prerađuju namatači koji, pak, taj proizvod preprodaju trgovcima na malo i krajnjim korisnicima. Veliki svitci i svitci za široku potrošnju, stoga, imaju različita fizička svojstva, ne proizvode ih isti proizvođači, nisu međusobno konkurentni i njima se ne trguje na istom tržištu.

               (27)

               Stoga je odbijena tvrdnja da je svitke za široku potrošnju potrebno uključiti u opseg proizvoda iz ovog ispitnog postupka.

               (28)

               Učinak antidampinških pristojbi na velike svitke na industriju na kraju proizvodnog lanca opisan je u nastavku u uvodnim izjavama 151. do 163. o interesu Unije.

         C.   DAMPING

   8.   Uobičajena vrijednost

               (29)

               Komisija je najprije ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (30)

               Na temelju toga utvrđeno je da ukupna prodaja jednog proizvođača izvoznika nije reprezentativna. Budući da nije prodavao istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je za tog proizvođača izvoznika koji surađuje izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.

               (31)

               Uobičajena vrijednost za tog proizvođača izvoznika koji surađuje izračunana je tako da je prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka dodatno sljedeće:

                           (a)

                           ponderirani prosječni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi koje je proizvođač izvoznik koji surađuje imao u pogledu domaće prodaje tih vrsta istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i

                           (b)

                           ponderirana prosječna dobit koju je proizvođač izvoznik koji surađuje ostvario od domaće prodaje tih vrsta istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (32)

               U pogledu drugog proizvođača izvoznika utvrđeno je da je njegova ukupna domaća prodaja bila reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 29.).

               (33)

               Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu i koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju. Komisija je ispitala je li domaća prodaja tog drugog proizvođača izvoznika na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. Komisija je utvrdila da su u slučaju 5 od 14 vrsta proizvoda izvezene vrste proizvoda odgovarale reprezentativnoj domaćoj prodaji.

               (34)

               Kad nije bilo domaće prodaje određene vrste proizvoda ili za vrste proizvoda čiji obujam domaće prodaje nije bio dostatan, uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe, kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 31.

               (35)

               Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

               (36)

               Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

                           (a)

                           ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka ili viša od izračunanog troška proizvodnje predstavlja više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i

                           (b)

                           ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje.

               (37)

               U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (38)

               Analizom domaće prodaje pokazalo se da je više od 90 % domaće proizvodnje bilo profitabilno te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s tim, uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek cijena domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka za pet vrsta proizvoda s reprezentativnom domaćom prodajom.

         9.   Izvozna cijena

               (39)

               Proizvođači izvoznici koji surađuju izvozili su u Uniju preko povezanog trgovca, društva RTI Ltd. („RTI”) sa sjedištem u Jerseyu. Taj trgovac kupuje dotični proizvod od proizvođača preko dvaju povezanih agenata koji imaju poslovni nastan u Moskvi. Nakon toga, dotični proizvod preprodaje krajnjim kupcima preko drugog agenta koji ima poslovni nastan u Švicarskoj. Sva tri povezana agenta obavljaju prodaju u ime proizvođačâ ili povezanog trgovca i plaćeni su u obliku mjesečnih provizija.

               (40)

               U skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji. U ovom su slučaju prilagodbe cijene provedene za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje (troškovi prijevoza, osiguranja, kredita, carinske i upravne pristojbe), uključujući odgovarajuće troškove trgovca u pogledu prodaje te opće i administrativne troškove, kao i razumnu profitnu maržu.

               (41)

               U pogledu troškova prodaje te općih i administrativnih troškova Komisija je, na temelju podataka koje je grupacija Rusal dostavila u pogledu svoje prodaje dotičnog proizvoda na tržištu Unije, uzela odgovarajući iznos stvarnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova. To je bio iznos koji je povezani trgovac već utvrdio i dodijelio uvozu dotičnog proizvoda u Uniju u skladu s vlastitim izračunima i načelima raspodjele. Komisija se isto tako pobrinula da ne bude dvostrukog računanja troškova te da troškovi koji nisu povezani s uvozom dotičnog proizvoda nisu uključeni u taj iznos. Stoga je iznos troškova prodaje te općih i administrativnih troškova, koje je Komisija upotrijebila za izračun pouzdane izvozne cijene, bio strogo povezan s troškovima koji su nastali između uvoza i preprodaje dotičnog proizvoda u Uniju kako se zahtijeva u članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe.

               (42)

               Dobit koju je povezani trgovac ostvario smatrala se nepouzdanom zbog povezanog odnosa s proizvođačima izvoznicima jer sama cijena među njima nije bila pouzdana. Kako nije bilo informacija od nezavisnih izvoznika u ovom ispitnom postupku, upotrijebljena je razumna profitna marža od 2 % koja je upotrijebljena u prethodnom ispitnom postupku o istom proizvodu (4).

               (43)

               U pogledu tih odbitaka za troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit grupacija Rusal tvrdila je da je povezanog trgovca (RTI) potrebno smatrati unutarnjim izvoznim odjelom njezinih proizvođača izvoznika jer djeluju kao jedinstveni gospodarski subjekt iako su zasebni pravni subjekti. Stoga je grupacija Rusal tvrdila da nikakav odbitak nije trebalo provesti za troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit društva RTI.

               (44)

               Međutim, smatra se da se, ako postoji povezani odnos između proizvođača izvoznika i uvoznika ili treće strane, izvozna cijena smatra nepouzdanom i da je potrebno izračunati pouzdanu cijenu. Za izračun pouzdane izvozne cijene u članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe jasno su propisane prilagodbe za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje te za nastalu dobit. Ti troškovi uključuju troškove prodaje te opće i administrativne troškove. Razlog i svrha prilagodbi jest utvrđivanje pouzdane izvozne cijene. Stoga se ta tvrdnja morala odbiti.

         10.   Usporedba

               (45)

               Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu dvaju proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju franko tvornica.

               (46)

               U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

               (47)

               Prilagodbe u pogledu izvoznih cijena izvršene su za prijevoz, osiguranje, manipulaciju, pakiranje, izvozna davanja i provizije. Prilagodbe u pogledu domaćih cijena provedene su za troškove prijevoza u zemlji, troškove pakiranja, troškove kredita, manipulaciju i provizije.

         11.   Dampinška marža

               (48)

               Komisija je za dva proizvođača izvoznika koji surađuju usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, na temelju franko tvornica, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

               (49)

               Budući da su ta dva proizvođača koja surađuju povezana, jedinstvena dampinška marža za ta dva društva utvrđena je na temelju ponderiranog prosjeka njihovih pojedinačnih dampinških marži.

               (50)

               Na temelju toga privremena ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznosi:

                           Društvo

                           Privremena dampinška marža

                           Grupacija Rusal: Ural Foil OJSC i OJSC Rusal Sayanal

                           34,0 %

               (51)

               Razina suradnje u ovom je slučaju visoka jer je jedini postojeći proizvođač aluminijske folije za domaćinstvo u Rusiji odgovoran za 100 % uvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka surađivao u ispitnom postupku. Na temelju toga Komisija je odlučila preostalu dampinšku maržu temeljiti na razini pojedinačne dampinške marže utvrđene za društvo koje surađuje.

               (52)

               Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

                           Društvo

                           Privremena dampinška marža

                           Grupacija Rusal

                           34,0 %

                           Sva ostala društva

                           34,0 %

         D.   ŠTETA

   1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

               (53)

               Istovjetni proizvod proizvodilo je dvanaest poznatih proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

               (54)

               Procijenjeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila 47 349 tona. Komisija je brojku utvrdila na temelju statističkih podataka Eurostata, provjerenih odgovora na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku i procijenjenih podataka koji se odnose na proizvođače koji nisu u uzorku, a koje su dostavili podnositelji zahtjeva. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 9., proizvođači iz Unije odabrani u uzorku predstavljali su više od 70 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

               (55)

               Proizvođač izvoznik tvrdio je da nisu svi podnositelji zahtjeva bili aktivni u proizvodnji aluminijske folije za domaćinstvo. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da su svi podnositelji zahtjeva i njihova povezana društva doista proizvodili dotični proizvod, barem u malim količinama, te je ta tvrdnja stoga odbijena.

         2.   Potrošnja u Uniji

               (56)

               Podatke o proizvodnji, proizvodnom kapacitetu, obujmu prodaje, zaposlenosti i obujmu izvoza koji se odnose na cijelu industriju Unije za razmatrano razdoblje dostavili su podnositelji zahtjeva. Podatci su procijenjeni, dostavljeni u najvećem i najmanjem mogućem rasponu te raščlanjeni u dvije kategorije: proizvođači iz Unije u uzorku i proizvođači iz Unije koji nisu u uzorku. Za proizvođače iz Unije u uzorku Komisija je upotrijebila stvarne provjerene podatke koje su ta društva dostavila u svojim odgovorima na upitnik. Za proizvođače iz Unije koji nisu u uzorku upotrijebljeni su podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva. Te su procjene stavljene na raspolaganje zainteresiranim stranama kako bi dostavile primjedbe. Međutim, nisu primljene nikakve primjedbe.

               (57)

               Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju ukupnog procijenjenog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i ukupnog obujma uvoza na temelju podataka Eurostata, ispravljenih, prema potrebi, na temelju provjerenih podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik i odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

               (58)

               Budući da u dotičnoj zemlji postoji samo jedan proizvođač izvoznik, sve podatke koji se odnose na njega bilo je potrebno navesti u obliku raspona radi povjerljivosti.

               (59)

               Na temelju toga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 1.

                  Potrošnja aluminijske folije za domaćinstvo u Uniji (u tonama)

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Potrošnja u Uniji

                           [71 300 – 82 625]

                           [74 152 – 92 540]

                           [84 847 – 108 239]

                           [83 421 – 105 760]

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              [104 – 112]

                              [119 – 131]

                              [117 – 128]

                              Izvor: Eurostat, odgovori na upitnik i podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva

               (60)

               Potrošnja u Uniji povećala se od 2011. do 2013., ali se smanjila od 2013. do razdoblja ispitnog postupka. Potrošnja se tijekom razmatranog razdoblja općenito povećala od 17 % do 28 %. Povećanje potrošnje od 2011. do razdoblja ispitnog postupka uglavnom odražava povećanje uvoza iz Rusije i ostalih trećih zemalja, dok se prodaja industrije Unije na tržištu Unije samo malo povećala (vidjeti uvodnu izjavu 82.).

         3.   Uvoz iz dotične zemlje

      Obujam i tržišni udjel uvoza iz dotične zemlje

               (61)

               Komisija je utvrdila obujam uvoza iz dotične zemlje na temelju podataka Eurostata i podataka koje je dostavio proizvođač koji surađuje iz dotičnih zemalja.

               (62)

               Uvoz u Uniju iz dotične zemlje razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 2.

                  Obujam uvoza (u tonama)

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Količina uvoza iz Rusije

                           [19 532 – 26 078]

                           [23 243 – 34 422]

                           [27 345 – 39 116]

                           [26 368 – 37 812]

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              [119 – 132]

                              [140 – 150]

                              [135 – 145]

                           Tržišni udjel

                           29 %

                           34 %

                           34 %

                           34 %

                              Izvor: Eurostat, odgovori na upitnik i podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva

               (63)

               Obujam uvoza iz Rusije povećao se između 40 % i 50 % od 2011. do 2013., uz blago smanjenje u razdoblju ispitnog postupka.

               (64)

               Odgovarajući tržišni udjel povećao se s 29 % u 2011. na 34 % u 2012. te se zatim zadržao na stalnoj razini do kraja razdoblja ispitnog postupka.

      Cijene uvoza iz dotične zemlje i sniženje cijena

               (65)

               Komisija je utvrdila ponderirane prosječne cijene uvoza na temelju podataka Eurostata i podataka koje je dostavio proizvođač koji surađuje iz dotičnih zemalja. Sniženje cijena industrije Unije uvozom iz dotične zemlje utvrđeno je na temelju odgovora na upitnik koje su dostavili ruski proizvođač izvoznik koji surađuje i proizvođači iz Unije u uzorku.

               (66)

               Prosječna uvozna cijena aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije u Uniju razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 3.

                  Uvozne cijene (EUR/tona)

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Uvozne cijene

                           [2 145 – 2 650]

                           [2 038 – 2 624]

                           [1 952 – 2 571]

                           [1 973 – 2 597]

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              [95 – 99]

                              [91 – 97]

                              [92 – 98]

                              Izvor: Eurostat i odgovor na upitnik

               (67)

               Prosječna uvozna cijena aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije u Uniju smanjila se tijekom razmatranog razdoblja; općenito se smanjila od 2 % do 8 %.

               (68)

               Komisija je utvrdila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući: (a) ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica i (b) odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda uvoza ruskih proizvođača koji surađuju prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe i troškove nakon uvoza.

               (69)

               Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i odgovarajuće prilagođena prema potrebi. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena u rasponu od 3 % do 7 % za uvoz iz Rusije na tržište Unije.

               (70)

               Iako je kao takvo znatno, to sniženje cijena potrebno je promatrati s obzirom na činjenicu da su te cijene industrije Unije, koje su tijekom razdoblja ispitnog postupka snižene zbog dampinških cijena iz Rusije, bile niže od troška proizvodnje. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 177. i 179., posljedično sniženje cijena prouzročeno ruskim cijenama iznosi u prosjeku oko 12 %.

         4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

   4.1.   Opće napomene

               (71)

               U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

               (72)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

               (73)

               Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 56., Komisija je makroekonomske pokazatelje koji se odnose na cijelu industriju Unije ocijenila na temelju podataka koje su dostavili podnositelji zahtjeva i koji su propisno provjereni za društva u uzorku. Komisija je mikroekonomske pokazatelje koji se odnose samo na društva u uzorku ocijenila na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

               (74)

               Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže.

               (75)

               Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

         4.2.   Makroekonomski pokazatelji

   4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (76)

               Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 4.

                  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Obujam proizvodnje (u tonama)

                           44 316

                           46 165

                           48 796

                           47 349

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              104

                              110

                              107

                           Proizvodni kapacitet (u tonama)

                           54 777

                           54 485

                           59 186

                           61 496

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              99

                              108

                              112

                           Iskorištenost kapaciteta

                           81 %

                           85 %

                           82 %

                           77 %

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              105

                              102

                              95

                              Izvor: odgovori na upitnik i podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva

               (77)

               Proizvodnja se mijenjala tijekom razmatranog razdoblja. Iako se od 2011. do 2013. povećavala, smanjila se od 2013. do razdoblja ispitnog postupka. Obujam proizvodnje općenito se povećao za 7 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (78)

               Proizvodni kapacitet povećao se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (79)

               Budući da se proizvodni kapacitet povećao više od obujma proizvodnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (80)

               Proizvođač izvoznik tvrdio je da svi proizvođači aluminijske folije za domaćinstvo mogu proizvoditi i drugu vrstu folije, odnosno aluminijsku konvertersku foliju, i da za proizvodnju obje vrste folije upotrebljavaju iste strojeve. Na temelju toga, proizvođač izvoznik tvrdio je da će podatci industrije Unije koji se odnose na kapacitet i iskorištenost kapaciteta u pogledu aluminijske folije za domaćinstvo biti iskrivljeni.

               (81)

               Iako je točno da je nekoliko proizvođača iz Unije proizvodilo aluminijsku konvertersku foliju i aluminijsku foliju za domaćinstvo, ispitnim postupkom pokazalo se da je najveći proizvođač iz Unije u uzorku proizvodio samo aluminijsku foliju za domaćinstvo. Za ostale proizvođače iz Unije u uzorku proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta temeljili su se na stvarnim podatcima te stoga činjenica da su proizvodili i aluminijsku konvertersku foliju nije utjecala na prijavljeni ukupni proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u pogledu aluminijske folije za domaćinstvo. Konačno, ispitnim postupkom pokazalo se da su proizvođači iz Unije u uzorku imali stabilan omjer proizvodnje dviju vrsta folija. Stoga je ta tvrdnja u ovoj fazi odbijena.

         4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udjel

               (82)

               Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 5.

                  Obujam prodaje i tržišni udjel na tržištu Unije

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Obujam prodaje (u tonama)

                           [41 007 – 45 870]

                           [41 007 – 49 081]

                           [42 647 – 52 292]

                           [41 827 – 50 457]

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              [100 – 107]

                              [104 – 114]

                              [102 – 110]

                           Tržišni udjel

                           55 %

                           53 %

                           49 %

                           47 %

                              Izvor: odgovori na upitnik, Eurostat, podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva

               (83)

               Obujam prodaje aluminijske folije za domaćinstvo blago se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Obujam prodaje uglavnom se povećao od 2011. do 2013., tj. između 4 % i 14 %. Obujam prodaje smanjio se tijekom razdoblja ispitnog postupka; općenito se tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje povećao od 2 % do 10 %. Međutim, povećanje obujma prodaje, uzimajući u obzir istodobno povećanje potrošnje i povećanje uvoza, među ostalim, iz Rusije dovelo je do smanjenja tržišnog udjela industrije Unije s 55 % u 2011. na 47 % u razdoblju ispitnog postupka, tj. do smanjenja od 8 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Smanjenje tržišnog udjela industrije Unije dogodilo se istodobno kao i povećanje tržišnog udjela ruskog uvoza, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 64.

         4.2.3.   Rast

               (84)

               Iako se potrošnja u Uniji povećala od 17 % do 28 % tijekom razmatranog razdoblja, obujam prodaje industrije Unije povećao se od 2 % do 10 % što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 8 postotnih bodova.

         4.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

               (85)

               Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 6.

                  Zaposlenost i produktivnost

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Broj zaposlenika

                           769

                           787

                           758

                           781

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              102

                              99

                              102

                           Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                           58

                           59

                           64

                           61

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              102

                              112

                              105

                              Izvor: odgovori na upitnik, podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva

               (86)

               Zaposlenost u industriji Unije mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja i općenito se blago povećala za 2 %.

               (87)

               Od 2011. do 2013. produktivnost se povećala zbog većeg povećanja proizvodnje od zaposlenosti, kako je prikazano u tablici 4. u uvodnoj izjavi 77. Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka, produktivnost se smanjila za 7 %, ali je ostala viša nego na početku razmatranog razdoblja u 2011.

         4.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

               (88)

               Dampinška marža znatno je viša od razine de minimis. Utjecaj visine stvarne dampinške marže na industriju Unije značajan je s obzirom na obujam i cijene uvoza iz dotične zemlje.

               (89)

               Industrija Unije još se uvijek oporavljala od prethodnog dampinga prouzročenog uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Kine, Brazila i Armenije. Te su mjere trenutačno predmet usporednog ispitnog postupka revizije koji je u tijeku u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 3.

         4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

   4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

               (90)

               Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 7.

                  Prosječne prodajne cijene

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)

                           2 932

                           2 714

                           2 705

                           2 597

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              93

                              92

                              89

                           Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                           2 995

                           2 794

                           2 699

                           2 651

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              93

                              90

                              89

                              Izvor: odgovori na upitnik

               (91)

               Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji stalno se smanjivala te se općenito smanjila za 11 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (92)

               Unatoč tom smanjenju, jedinični trošak proizvodnje ostao je iznad prosječne prodajne cijene industrije Unije te industrija Unije nije mogla prodajnom cijenom pokriti svoj trošak proizvodnje, osim 2013. Industrija Unije nije mogla povisiti svoju prodajnu cijenu zbog pritiska dampinškog uvoza iz Rusije na cijene.

               (93)

               Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da je razvoj prodajne cijene industrije Unije slijedio razvoj cijene aluminija na Londonskoj burzi metala i da stoga cijene ruskog uvoza nisu imale nikakav utjecaj na prodajnu cijenu industrije Unije. Te strane tvrde da se stoga ne može smatrati da su zbog ruskih uvoznih cijena snižene prodajne cijene industrije Unije. Na temelju ispitnog postupka pokazalo se da je prodajna cijena industrije Unije slijedila isto kretanje kao i cijene aluminija na Londonskoj burzi metala. Međutim, to nije utjecalo na činjenicu da su zbog ruskih uvoznih cijena snižene prodajne cijene industrije Unije te je izvršen pritisak na tržište Unije zbog čega industrija Unije nije mogla povećati svoju prodajnu cijenu na razinu na kojoj bi se pokrio trošak proizvodnje. Stoga je taj argument potrebno odbiti.

         4.3.2.   Troškovi rada

               (94)

               Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 8.

                  Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                           21 692

                           22 207

                           20 603

                           20 594

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              102

                              95

                              95

                              Izvor: odgovori na upitnik

               (95)

               Između 2011. i razdoblja ispitnog postupka prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku smanjili su se za 5 %. Troškovi rada najprije su se povećali za 2 % između 2011. i 2012., a zatim su se smanjili između 2012. i 2013. i nakon toga ostali stabilni tijekom razdoblja ispitnog postupka.

         4.3.3.   Zalihe

               (96)

               Razine zaliha industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 9.

                  Zalihe

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Završne zalihe

                           1 931

                           1 999

                           2 133

                           2 085

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              104

                              110

                              108

                           Završne zalihe kao postotak proizvodnje

                           5 %

                           5 %

                           5 %

                           5 %

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              Izvor: odgovori na upitnike

               (97)

               Zalihe se ne mogu smatrati relevantnim pokazateljem štete u ovom sektoru jer se proizvodnja i prodaja uglavnom temelje na narudžbama i, u skladu s tim, proizvođači obično drže ograničene zalihe. Stoga se kretanja zaliha navode samo u svrhu informiranja.

               (98)

               Završne zalihe tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 8 %. Iako su se zalihe od 2011. do 2013. povećale za 10 %, od 2013. do kraja razdoblja ispitnog postupka blago su se smanjile. Završne zalihe kao postotak proizvodnje ostale su stabilne tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

         4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (99)

               Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 10.

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                           – 2,2 %

                           – 2,9 %

                           0,2 %

                           – 2,1 %

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              65

                              209

                              104

                           Novčani tok (EUR)

                           1 505 960

                           2 909 820

                           3 365 140

                           1 962 349

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              193

                              223

                              130

                           Ulaganja (EUR)

                           3 271 904

                           5 404 990

                           4 288 862

                           4 816 442

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              165

                              131

                              147

                           Povrat ulaganja

                           – 4 %

                           – 5 %

                           0 %

                           – 3 %

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              60

                              209

                              108

                              Izvor: odgovori na upitnik

               (100)

               Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije bilježila je gubitak, osim 2013. kad je ostvarila profitnu maržu malo iznad praga isplativosti. Profitabilnost se smanjila od 2011. do 2012., povećala se 2013., ali se zatim opet smanjila u razdoblju ispitnog postupka kad je dosegnula sličnu razinu kao 2011. Općenito se profitabilnost povećala za 4 % tijekom razmatranog razdoblja, što odgovara povećanju od 0,1 postotnog boda i zbog čega industrija Unije nije mogla ostvariti dobit tijekom razdoblja ispitnog postupka. Razlog tome najvećim je dijelom pritisak na cijene koji je vršio uvoz iz Rusije koji je ulazio u Uniju po dampinškim cijenama kojima su snižene cijene industrije Unije te zbog kojeg industrija Unije nije mogla povećati svoje cijene kako bi pokrila troškove proizvodnje.

               (101)

               Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Novčani tok mijenjao se tijekom razmatranog razdoblja i zabilježio je uzlazno kretanje. Neto novčani tok općenito se povećao za 30 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, potrebno je napomenuti da je, u apsolutnim vrijednostima, novčani tok ostao na niskim razinama u usporedbi s ukupnim prometom u pogledu dotičnog proizvoda.

               (102)

               Ulaganja su se povećala za 47 % tijekom razmatranog razdoblja. Ulaganja su se od 2011. do 2012. povećala za 65 %, smanjila su se tijekom 2013. i ponovno se povećala tijekom razdoblja ispitnog postupka. Uglavnom su predstavljala ulaganja potrebna za nove strojeve i ostala su na prilično niskim razinama tijekom razdoblja ispitnog postupka u usporedbi s ukupnim prometom.

               (103)

               Povrat ulaganja jest dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kao i ostali financijski pokazatelji, povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda bio je negativan od 2011., osim 2013. kad je iznosio 0 %, što je odraz kretanja profitabilnosti. Povrat ulaganja općenito se blago smanjio za 8 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (104)

               U pogledu sposobnosti prikupljanja kapitala, smanjenje sposobnosti ostvarivanja novčane dobiti za istovjetni proizvod proizvođača iz Unije u uzorku bilo je uzrok slabljenja njihova financijskog stanja zbog smanjenja interno ostvarenih sredstava. Na temelju ispitnog postupka utvrđeno je da se sposobnost prikupljanja kapitala općenito pogoršala tijekom razmatranog razdoblja.

         5.   Zaključak o šteti

               (105)

               Nekoliko najvažnijih pokazatelja štete kretalo se negativno. U pogledu profitabilnosti industrija je bilježila gubitak tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2013. kad je dosegnula razinu samo malo višu od praga isplativosti; tijekom razdoblja ispitnog postupka industrija Unije zabilježila je negativnu dobit od – 2,1 %. Prodajne cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja za 11 %. Jedinični trošak koji se isto tako smanjio za 11 % ostao je viši od prosječne prodajne cijene tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2013. Tržišni udjel industrije Unije smanjio se za 8 postotnih bodova, tj. sa 55 % u 2011. na 47 % u razdoblju ispitnog postupka.

               (106)

               Neki pokazatelji štete razvijali su se pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Obujam proizvodnje povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 7 %, a proizvodni kapacitet za 12 %. Međutim, ta povećanja nisu odgovarala povećanju potrošnje, koje je bilo puno veće, odnosno, iznosilo je od 17 % do 28 % tijekom razmatranog razdoblja. Obujam prodaje povećao se tijekom razmatranog razdoblja od 2 % do 10 %. Međutim, na tržištu sa sve većom potrošnjom to nije dovelo do povećanja tržišnog udjela, nego, naprotiv, do gubitka tržišnog udjela za 8 postotnih bodova. Ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja povećala za 47 %. Odnosila su se na nove strojeve i ostala su na prilično niskim razinama tijekom razdoblja ispitnog postupka. Slično tome, novčani tok povećao se za 30 % tijekom razmatranog razdoblja, ali je ostao na niskim razinama. Navedena pozitivna kretanja stoga ne isključuju postojanje štete.

               (107)

               Ruska nadležna tijela tvrdila su da prema analizi javno dostupnih financijskih dokumenata podnositelja zahtjeva nema materijalne štete. To je u suprotnosti s rezultatima ispitnog postupka koji su se temeljili na stvarno provjerenim podatcima industrije Unije koji se odnose na aluminijsku foliju za domaćinstvo. Neki proizvođači Unije nisu proizvodili isključivo aluminijsku foliju za domaćinstvo i stoga se iz javno dostupnih financijskih dokumenata ne može vidjeti stvarno stanje industrije Unije za aluminijsku foliju za domaćinstvo. Stoga se zaključci o gospodarskom stanju industrije Unije u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe ne bi trebali temeljiti na javno dostupnim financijskim dokumentima, nego na detaljnijim i provjerenim podatcima koji su dostupni u okviru ispitnog postupka. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

               (108)

               Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         E.   UZROČNOST

               (109)

               Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz dotične zemlje nanesena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici kojima se istodobno mogla nanijeti šteta industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom iz Rusije, ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći:

                           (a)

                           učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja;

                           (b)

                           razvoj potrošnje u Uniji;

                           (c)

                           izvozni rezultati industrije Unije;

                           (d)

                           aktivnost industrije Unije na tržištu aluminijske konverterske folije;

                           (e)

                           trošak sirovina.

         1.   Učinci dampinškog uvoza

               (110)

               Kako bi se utvrdilo postojanje uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije, Komisija je analizirala obujam i razine cijena uvoza iz ispitnog postupka te stupanj do kojeg je navedeno pridonijelo materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.

               (111)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da se tijekom razmatranog razdoblja obujam jeftinog dampinškog uvoza iz Rusije povećao od 35 % do 45 %, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela za oko 5 postotnih bodova u istom razdoblju. To se povećanje dogodilo istodobno kad i gubitak tržišnog udjela industrije Unije od 8 postotnih bodova.

               (112)

               Istodobno je zbog ruskih uvoznih cijena izvršen pritisak na cijene na tržištu Unije te su cijene industrije Unije snižene od 2 % do 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Zbog ruskih uvoznih cijena prodajne cijene industrije Unije, koje su bile ispod praga isplativosti, u prosjeku su snižene od 3 % do 7 %, što je dovelo do marže sniženja cijena od oko 12 %. Iako je kao takvo znatno, sniženje cijena potrebno je promatrati s obzirom na činjenicu da su cijene industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka uglavnom bile niže od troška proizvodnje. Industrija Unije morala je tijekom razmatranog razdoblja sniziti svoje cijene kako bi izbjegla dodatan gubitak tržišnog udjela.

               (113)

               Unatoč tome, ruski uvoz u velikoj je mjeri preuzeo tržišne udjele brazilskog i kineskog uvoza nakon uvođenja mjera protiv tih zemalja te se industrija Unije nije mogla u potpunosti oporaviti od prethodnih dampinških praksi iz tih zemalja. To je dovelo do gubitaka koje je industrija Unije bilježila od 2011. do razdoblja ispitnog postupka, osim 2013. kad je profitabilnost bila blago pozitivna, no još uvijek ispod ciljne dobiti od 5 % (vidjeti uvodne izjave 176. i 177.).

               (114)

               Proizvođač izvoznik tvrdio je da je povećanje uvoza iz Rusije posljedica uvođenja mjera protiv Kine, Brazila i Armenije jer je tim mjerama olakšan ulazak na tržište Unije ostalim trećim zemljama, uključujući Rusiju.

               (115)

               Na temelju ispitnog postupka pokazalo se da je ruski izvoz doista u velikoj mjeri zamijenio kineski i brazilski tržišni udjel u Uniji. Međutim, ruski je uvoz izvršen po dampinškim cijenama, čime su snižene prodajne cijene industrije Unije uz istodobno pogoršanje stanja industrije Unije. Na temelju toga može se utvrditi jasna uzročno-posljedična veza između ruskog uvoza i materijalne štete industrije Unije te pritom nije bitno je li se ruski uvoz povećao samo zbog antidampinških mjera uvedenih na uvoz iz ostalih trećih zemalja. Stoga je taj argument u ovoj fazi odbijen. U svakom slučaju, čak i da je uvođenje antidampinških pristojbi na uvoz iz Kine, Brazila i Armenije utjecao na stanje industrije Unije, bio bi samo neizravan uzrok i ne može se smatrati „ostalim čimbenicima” u smislu članka 3. stavka 7. Osnovne uredbe. Na temelju ispitnog postupka pokazalo se da je samim dampinškim uvozom iz Rusije prouzročena šteta. To je tumačenje u skladu s presudom Europskog suda C-638/11 P od 14. studenoga 2013. u predmetu Vijeće Europske unije protiv Gul Ahmed Textile Mills Ltd.

               (116)

               Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da se štetno stanje industrije Unije podudara sa značajnim povećanjem uvoza po dampinškim cijenama podrijetlom iz Rusije te da je uvoz iz Rusije imao presudnu ulogu u izostanku oporavka i materijalnoj šteti koju je industrija Unije pretrpjela tijekom razdoblja ispitnog postupka.

         2.   Učinci drugih čimbenika

   2.1.   Učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja

               (117)

               Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 11.

                  Uvoz iz ostalih trećih zemalja

                           Zemlja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Kina

                           Obujam (u tonama)

                           [2 843 – 3 205]

                           [967 – 1 378]

                           [1 137 – 1 603]

                           [1 222 – 1 699]

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              [34 – 43]

                              [40 – 50]

                              [43 – 53]

                           Tržišni udjel

                           4 %

                           1 %

                           1 %

                           2 %

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           2 251

                           2 417

                           2 306

                           2 131

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              107

                              102

                              95

                           Turska

                           Obujam (u tonama)

                           [5 120 – 6 100]

                           [8 090 – 10 553]

                           [11 213 – 14 213]

                           [11 520 – 14 579]

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              [158 – 173]

                              [219 – 233]

                              [225 – 239]

                           Tržišni udjel

                           7 %

                           11 %

                           13 %

                           13 %

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           2 950

                           2 743

                           2 710

                           2 571

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              93

                              92

                              87

                           Ostale treće zemlje

                           Obujam (u tonama)

                           [3 100 – 3 750]

                           [279 – 750]

                           [1 891 – 3 000]

                           [3 162 – 4 313]

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              [9 – 20]

                              [61 – 80]

                              [102 – 115]

                           Tržišni udjel

                           4 %

                           1 %

                           2 %

                           4 %

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           2 878

                           2 830

                           2 687

                           2 406

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              98

                              93

                              84

                           Ukupan uvoz

                           Obujam (u tonama)

                           [31 200 – 38 900]

                           [33 696 – 45 513]

                           [42 120 – 58 325]

                           [42 744 – 60 684]

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              [108 – 117]

                              [135 – 150]

                              [137 – 156]

                           Tržišni udjel

                           45 %

                           47 %

                           51 %

                           53 %

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           2 512

                           2 452

                           2 399

                           2 360

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                              Izvor: Eurostat i odgovor na upitnik

               (118)

               Uvoz iz Kine i Brazila trenutačno podliježe antidampinškim pristojbama. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja nije bilo uvoza iz Brazila. Obujam uvoza iz Kine smanjio se tijekom razmatranog razdoblja od 47 % do 57 %, uz odgovarajuće smanjenje tržišnog udjela s 4 % na 2 %, odnosno smanjenje od 2 postotna boda. Obujam i tržišni udjel ostali su na niskim razinama tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Kineske cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja za 5 %. Potrebno je napomenuti da je oko 75 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka došlo na tržište Unije u okviru programa unutarnje proizvodnje, odnosno bez plaćanja antidampinških pristojbi. Taj uvoz, koji odgovara tržišnom udjelu od više 1 %, izravno se natjecao s prodajom industrije Unije i doveo do sniženja cijena Unije za oko 13 %.

               (119)

               Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza iz Turske povećao se od 125 % do 139 % te se njegov tržišni udjel povećao s oko 7 % na 13 %. Tijekom razmatranog razdoblja turske uvozne cijene snižene su za 13 %, ali su ostale iznad razine cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja, uključujući Rusiju i Kinu, te su bile na sličnim razinama kao cijene industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (120)

               Uvoz iz ostalih trećih zemalja općenito se povećao između 2 % i 15 %. Međutim, budući da se potrošnja u Uniji povećala, njegov ukupan tržišni udjel smanjio se s 4 % u 2011. na oko 2 % u 2013., a zatim se povećao na 4 % do kraja razdoblja ispitnog postupka; uvozne cijene bile su niže od cijena industrije Unije, osim u 2012.

               (121)

               Na temelju prethodno navedenog može se smatrati da se uvozom iz Kine, čak i na niskim razinama, djelomično pridonijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije, a da se, pritom, nije prekinula uzročno-posljedična veza između uvoza iz Rusije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. Štoviše, smatra se da se uvozom iz Turske moglo djelomično pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, a da se, pritom, ne bi prekinula uzročno-posljedična veza između uvoza iz Rusije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije, uzimajući u obzir njegov manji obujam i više cijene u usporedbi s ruskim izvozom.

               (122)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije potrebno pripisati uvozu iz Turske i Južne Koreje. U pogledu Turske zaključeno je da se uvozom moglo djelomično pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, a da se, pritom, nije prekinula uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Rusije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. U pogledu Južne Koreje ta je strana tvrdila da uvoz izvršen u skladu sa Sporazumom o slobodnoj trgovini između EU-a i Južne Koreje koji je stupio na snagu 2011. (5). U pogledu Južne Koreje obujam uvoza bio je gotovo nepostojeći tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Na temelju toga, te su tvrdnje u ovoj fazi odbijene.

         2.2.   Razvoj potrošnje u Uniji

               (123)

               Potrošnja u Uniji znatno se povećala od 17 % do 28 % tijekom razmatranog razdoblja. To se povećanje uglavnom može objasniti povećanjem uvoza jer se obujam prodaje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja samo malo povećao, uz gubitak tržišnog udjela od oko 8 postotnih bodova. Istodobno je ruski uvoz mogao preuzeti oko 5 postotnih bodova tržišnog udjela. Na temelju toga, zaključeno je da razvoj potrošnje nije pridonio materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.

               (124)

               Proizvođač izvoznik tvrdio je da se uvoz iz Rusije nije značajno povećao niti da su zbog tog uvoza nastupili štetni učinci jer je ruski uvoz samo pratio kretanje potrošnje, dok je industrija Unije povećala svoju prodaju aluminijske konverterske folije na štetu aluminijske folije za domaćinstvo.

               (125)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 132., tvrdnja da je industrija Unije povećala svoju prodaju aluminijske konverterske folije na štetu aluminijske folije za domaćinstvo nije potvrđena tijekom ispitnog postupka i stoga je odbijena. Ispitnim postupkom utvrđeno je povećanje dampinškog uvoza iz Rusije kojim je izvršen pritisak na cijene na tržištu Unije. U tom se pogledu činjenica da je ruski uvoz pratio kretanje potrošnje smatra nevažnom. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

         2.3.   Izvozni rezultati industrije Unije

               (126)

               Proizvođač izvoznik tvrdio je da je materijalna štete koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica loših izvoznih rezultata industrije Unije.

               (127)

               Obujam izvoza industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 14.

                  Izvozni rezultati industrije Unije

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Obujam izvoza

                           813

                           1 351

                           1 159

                           1 182

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              166

                              143

                              145

                           Prosječna jedinična cijena (EUR/tona)

                           3 061

                           2 810

                           2 897

                           2 806

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              92

                              95

                              92

                              Izvor: odgovori na upitnik, podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva

               (128)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da je izvoz industrije Unije u ostale treće zemlje ostao na niskim razinama u usporedbi s prodajom industrije Unije na tržištu Unije, iako se povećavao tijekom razmatranog razdoblja. Štoviše, ispitnom postupkom pokazalo se da su za proizvođače iz Unije u uzorku cijene izvoza bile više od prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji i da su pokrivale njihov trošak proizvodnje. Osim toga, profitabilnost industrije Unije prikazana u uvodnoj izjavi 99. odnosi se samo na prodaju istovjetnog proizvoda na tržište Unije te stoga u toj analizi nije uzet u obzir nikakav utjecaj izvozne prodaje industrije Unije na tržišta ostalih trećih zemalja. Stoga je taj argument odbijen.

         2.4.   Aktivnost industrije Unije na tržištu aluminijske konverterske folije

               (129)

               Niz proizvođača iz Unije proizvodio je aluminijsku foliju za domaćinstvo i aluminijsku konvertersku foliju. Aluminijska konverterska folija drukčiji je proizvod i ima drukčije primjene od aluminijske folije za domaćinstvo. Međutim, aluminijska folija za domaćinstvo i aluminijska konverterska folija, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 80., proizvodile su se u istim proizvodnim postrojenjima s pomoću jednake opreme. Neke zainteresirane strane tvrdile su da je industrija Unije povećala proizvodnju i prodaju profitabilnije aluminijske konverterske folije na štetu aluminijske folije za domaćinstvo i da bi stoga svaki gubitak obujma prodaje i tržišnog udjela u pogledu aluminijske folije za domaćinstvo bio posljedica te promjene, a ne povećanja uvoza aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije.

               (130)

               Osim toga, proizvođač izvoznik tvrdio je da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica negativnih kretanja na tržištu aluminijske konverterske folije, dok je industrija Unije tvrdila da joj je naštetio uvoz tog proizvoda iz Kine u pogledu kojeg je Komisija pokrenula antidampinški postupak u prosincu 2014. (6)

               (131)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da proizvođači aluminijske konverterske folije i aluminijske folije za domaćinstvo nisu identični iako se djelomično preklapaju. Tako je najveći proizvođač aluminijske folije za domaćinstvo iz Unije u uzorku u okviru trenutačnog ispitnog postupka proizvodio samo aluminijsku foliju za domaćinstvo, dok su ostali proizvođači iz Unije u uzorku zabilježili relativno stabilan omjer proizvodnje i prodaje aluminijske folije za domaćinstvo i aluminijske konverterske folije tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se ispitnim postupkom nisu potvrdile tvrdnje da je industrija Unije preusmjerila svoju proizvodnju s aluminijske folije za domaćinstvo na aluminijsku konvertersku foliju. Štoviše, ispitnim postupkom pokazalo se i da se proizvođači koji su proizvodili aluminijsku foliju za domaćinstvo i aluminijsku konvertersku foliju nisu mogli jednostavno prebaciti s jednog proizvoda na drugi jer je proizvodnja oba proizvoda u određenim količinama potrebna kako bi se postigla najveća moguća učinkovitost.

               (132)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se kineskim uvozom aluminijske konverterske folije utjecalo na općenito stanje industrije Unije i da je stoga prouzročena materijalna šteta industriji Unije koja proizvodi aluminijsku foliju za domaćinstvo. Međutim, stanje u pogledu štete koje je analizirano u uvodnim izjavama 71. do 107. i zaključak u uvodnoj izjavi 108. da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu odnosili su se isključivo na proizvodnju i prodaju aluminijske folije za domaćinstvo. Utjecaj navodne štete u pogledu proizvodnje i prodaje aluminijske konverterske folije nanesene proizvođačima koji proizvode aluminijsku konvertersku foliju i aluminijsku foliju za domaćinstvo, ako postoji, nije se stoga odražavao u prethodnom stanju u pogledu štete. Stoga je taj argument u ovoj fazi odbijen.

         2.5.   Troškovi sirovine

               (133)

               Aluminij je glavna sirovina za proizvodnju aluminijske folije za domaćinstvo i predstavljao je oko 75 % ukupnog troška proizvodnje industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (134)

               Proizvođač izvoznik tvrdio je da je industrija Unije bila u nepovoljnom položaju jer nije vertikalno integrirana i mora kupovati aluminij. Štoviše, proizvođač izvoznik tvrdio je da su razine cijena aluminija u Uniji više zbog važećih carinskih pristojbi na aluminij u sirovim oblicima, od 3 % do 6 %, što će dovesti do povećanja premije za metal unutar EU-a koja je dio cijene metala i, stoga, dio cijene aluminija.

               (135)

               Referentna je cijena primarnog aluminija u svijetu kotacija na Londonskoj burzi metala (LME). Premije su dodatne naknade koje se plaćaju na cijenu za plaćanje na LME-u, što zajedno čini sveobuhvatnu stopu koja se plaća talionicama i trgovcima za dobivanje aluminija. Cijene na LME-u smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja za više od 20 %. Premija se tijekom razmatranog razdoblja više nego udvostručila. Međutim, uzimajući u obzir LME i premiju zajedno kao ukupan trošak aluminija, trošak se tijekom razmatranog razdoblja smanjio za oko 11 %.

               (136)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da industrija Unije i ruski proizvođač izvoznik snose usporedive troškove kad nabavljaju sirovinu za proizvodnju aluminijske folije za domaćinstvo jer su tržišne cijene te sirovine na ruskom tržištu i na tržištu Unije izravno povezane s LME-om. Tvrdnje sadržane u uvodnoj izjavi 134. stoga je potrebno odbiti. Budući da su se prodajne cijene industrije Unije i ruske uvozne cijene aluminijske folije za domaćinstvo smanjile nakon kretanja cijene aluminija na LME-u, ispitnim postupkom utvrđeno je da su ruske uvozne cijene aluminijske folije za domaćinstvo stalno bile niže od cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja te su ih snižavale od 3 % do 7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 92., ispitnim postupkom pokazalo se da se prodajnim cijenama aluminijske folije za domaćinstvo industrije Unije nije mogao pokriti jedinični trošak proizvodnje zbog pritiska koji bi nastao zbog dampinškog uvoza, iako se jedinični trošak proizvodnje smanjio. Stoga je taj argument u ovoj fazi potrebno odbiti.

         3.   Zaključak o uzročnosti

               (137)

               Prethodno navedena analiza pokazuje značajno povećanje obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza podrijetlom iz Rusije u razmatranom razdoblju i istodobno smanjenje uvoznih cijena tijekom istog razdoblja.

               (138)

               To povećanje tržišnog udjela dogodilo se istodobno kad i znatan pad tržišnog udjela industrije Unije. Zbog pritiska uvoza na cijene na tržištu Unije industrija Unije nije mogla povisiti svoje prodajne cijene na profitabilne razine unatoč smanjenju njezina jediničnog troška proizvodnje, što je dovelo do gubitaka industrije Unije. Kao posljedica toga, industrija Unije nije se mogla u potpunosti oporaviti od učinaka prethodnih dampinških praksi zbog uvoza iz Brazila, Kine i Armenije te je pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (139)

               Komisija je razlikovala i odvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, kao što su učinci uvoza iz ostalih trećih zemalja, razvoj potrošnje Unije, izvozni rezultati industrije Unije, aktivnost industrije Unije na tržištu aluminijske konverterske folije i trošak sirovine.

               (140)

               Ispitivanjem tih ostalih čimbenika pokazalo se da je posebno uvoz iz Turske i Kine mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, uzimajući u obzir više cijene i niži obujam turskog uvoza u odnosu na uvoz iz Rusije te niže razine kineskog uvoza, zaključeno je da ti čimbenici nisu mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Rusije i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

               (141)

               Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je materijalna šteta industriji Unije nanesena dampinškim uvozom iz dotične zemlje te da zbog ostalih čimbenika, uzetih u obzir pojedinačno ili zajedno, nije prekinuta uzročno-posljedična veza. Šteta se uglavnom sastoji od financijskih gubitaka i gubitka tržišnog udjela na tržištu Unije.

         F.   INTERES UNIJE

   1.   Uvodna napomena

               (142)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, trgovaca, uvoznika i korisnika.

         2.   Interes industrije Unije

               (143)

               Ispitnim postupkom utvrđeno je da se industrija Unije nije u potpunosti oporavila od prethodnog dampinga i pretrpljene materijalne štete prouzročene dampinškim uvozom iz dotične zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Glavni pokazatelji štete pokazali su negativna kretanja, posebno u pogledu tržišnog udjela i profitabilnosti.

               (144)

               Nakon uvođenja mjera očekuje se povećanje uvoznih cijena i smanjenje pritiska na cijene industrije Unije koji trenutačno vrši dampinški uvoz. Industrija Unije stoga bi trebala moći povećati svoje cijene kako bi pokrila svoj trošak proizvodnje i postupno dosegnula razine profitabilnosti. Štoviše, industrija Unije moći će povećati svoj obujam prodaje i svoj tržišni udjel na tržištu Unije.

               (145)

               Ako mjere izostanu, stanje industrije Unije vrlo će se vjerojatno pogoršati, posebno s obzirom na gubitke pretrpljene tijekom razdoblja ispitnog postupka i očekivani daljnji pritisak dampinškog uvoza iz Rusije na cijene. Zabilježit će se dodatni gubitci tržišnog udjela jer se očekuje da će se kupci industrije Unije postupno prebacivati na jeftini uvoz iz Rusije. Osim toga, zbog pritiska dampinškog uvoza na cijene industrija Unije neće moći povisiti svoje cijene jer će ih ona morati uskladiti s niskim cijenama ruskog uvoza. Prema tom scenariju industrija Unije nastavit će ostvarivati znatne gubitke.

               (146)

               Proizvođač izvoznik tvrdio je da će bez konkurencije iz Rusije industrija Unije vjerojatno postati manje učinkovita i prestati biti konkurentna na globalnom tržištu. Štoviše, proizvođač izvoznik tvrdio je da će antidampinške mjere dovesti do poremećaja na globalnom tržištu.

               (147)

               Prvo, antidampinškim mjerama potrebno je samo ponovno uspostaviti ravnopravne uvjete u Uniji, ali ne i spriječiti ruski uvoz u Uniju po primjerenim cijenama. Drugo, proizvođač izvoznik nije objasnio u kojoj će mjeri antidampinške pristojbe narušiti globalno tržišno natjecanje, a nije ni objasnio u kojoj bi mjeri one mogle utjecati na učinkovitost industrije Unije. Te tvrdnje stoga nisu dostatno potkrijepljene. Naprotiv, ispitnim postupkom pokazalo se da bi se antidampinškim mjerama omogućilo industriji Unije da poveća svoje prodajne cijene i profitabilnost te svoj obujam prodaje na tržištu Unije. Stoga su ti argumenti u ovoj fazi odbijeni.

               (148)

               Proizvođač izvoznik tvrdio je i da je potražnja za aluminijskom folijom za domaćinstvo vrlo elastična te se da u slučaju uvođenja mjera brojni kupci mogu prebaciti na druge proizvode, kao što je folija za domaćinstvo od polietilena; stoga mjere neće dovesti do povećanja, nego do smanjenja gubitka obujma prodaje za industriju Unije. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da je vrlo teško zamijeniti aluminijsku foliju za domaćinstvo drugim pakiranjem zbog specifičnih svojstava aluminijske folije za domaćinstvo, kao što su temperaturna otpornost i zaštita od svjetlosti. Stoga je taj argument u ovoj fazi potrebno odbiti.

               (149)

               Stoga se u ovoj fazi zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije.

         3.   Interes uvoznika/trgovaca

               (150)

               Nijedno društvo koje se bavi trgovinom, tj. uvozom i preprodajom aluminijske folije za domaćinstvo u svojoj državi nije se javilo nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka. Ispitnim postupkom pokazalo se da su industrija Unije i proizvođač izvoznik aluminijsku foliju za domaćinstvo prodavali uglavnom izravno korisnicima. Na temelju toga, nema naznaka da bi uvođenje mjera imalo negativan učinak na stanje uvoznika/trgovaca.

         4.   Interes korisnika

               (151)

               Korisnici u Uniji su namatači čija se djelatnost sastoji od trgovanja materijalom za umatanje (aluminijskom folijom, ali i papirom i plastikom) nakon što se aluminijska folija za domaćinstvo namota u male svitke („svitci za široku potrošnju”) i ponovno pakira za potrebe industrije i maloprodaje. Sedam se društava javilo i dobilo upitnik. Četiri društva surađivala su u ispitnom postupku tako da su dostavila odgovore na upitnike. Tri društva koja surađuju provjerena su na licu mjesta.

               (152)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da je aluminijska folija za domaćinstvo glavna sirovina za namatače i da predstavlja oko 80 % njihova ukupnog troška proizvodnje.

               (153)

               Tijekom razdoblja ispitnog postupka korisnici koji surađuju nabavljali su aluminijsku foliju za domaćinstvo iz tri glavna izvora: industrije Unije, Turske i Rusije. Tri su korisnika koja surađuju kupovala aluminijsku foliju za domaćinstvo uglavnom od industrije Unije i u manjoj je mjeri uvozila; jedan od ta tri korisnika nije uvozio aluminijsku foliju za domaćinstvo iz Rusije, nego samo iz Turske. Četvrti korisnik koji surađuje kupovao je aluminijsku foliju za domaćinstvo uglavnom iz Rusije i u manjim je količinama nabavljao od industrije Unije. Sva su društva koja surađuju uvozila aluminijsku foliju za domaćinstvo i iz Turske.

               (154)

               Budući da su namatači dobavljači širokog raspona proizvoda za pakiranje, za tri društva koja surađuju i koja su kupovala dotični proizvod iz Rusije, djelatnost koja je uključivala aluminijsku foliju za domaćinstvo predstavljala je manje od jedne šestine do najviše jedne četvrtine njihove ukupne djelatnost. Za društvo koje nije kupovalo dotični proizvod iz Rusije djelatnost koja uključuje aluminijsku foliju za domaćinstvo predstavljala je manje od jedne trećine njegove ukupne djelatnosti.

               (155)

               Tijekom razdoblja ispitnog postupka sva su društva koja surađuju navela da su općenito profitabilna. Unatoč tome, jedno društvo nije moglo jasno raspodijeliti svoje troškove prodaje te opće i administrativne troškove na djelatnost koja uključuje aluminijsku foliju za domaćinstvo te se, stoga, za to društvo nije mogao donijeti jasan zaključak o njegovoj profitabilnosti.

               (156)

               Štoviše, ispitnim postupkom pokazalo se da postoje višestruki izvori opskrbe i da namatači, prema potrebi, mogu promijeniti izvore nabave (vidjeti uvodne izjave 165. do 168.).

               (157)

               Osim toga, namatači bi i dalje mogli prenijeti antidampinšku pristojbu na svoje kupce, posebno ako cijene njihove glavne sirovine zadrže silazno kretanje zabilježeno tijekom razmatranog razdoblja.

               (158)

               Na temelju navedenog, iako se ne može isključiti da bi uvođenje mjera protiv Rusije moglo imati negativan učinak na profitabilnost namatača, dostupnost drugih izvora opskrbe, mogućnost prenošenja pristojbe na kupce i, u nekim slučajevima, visoke marže profitabilnosti upućuju na to da bi mogući utjecaj mjera na namatače bio ograničen.

               (159)

               Proizvođač izvoznik tvrdio je da će uvođenje antidampinških pristojbi negativno utjecati na velike trgovce na malo, no pritom nije dodatno pojasnio tu tvrdnju. U tom je pogledu potrebno napomenuti da se tijekom ispitnog postupka nije javio nijedan veliki trgovac na malo.

               (160)

               Neke su zainteresirane strane tvrdile i da će se uvođenjem mjera smanjiti profitabilnost namatača. Međutim, kako je već analizirano u uvodnim izjavama 153. do 160., očekuje se da će utjecaj na profitabilnost namatača biti ograničen, posebno uzimajući u obzir različite postojeće izvore opskrbe i mogućnost prenošenja barem dijela povećanja troška zbog uvođenja pristojbi na njihove kupce.

               (161)

               Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 118., antidampinške mjere postoje posljednjih pet godina na uvoz iz Kine, Brazila i Armenije. Tijekom razdoblja ispitnog postupka u pogledu ispitnog postupka koji je doveo to tih mjera utvrđeno je da je profitabilnost namatača iznosila od – 2 % do + 2 % (7). Unatoč uvođenju mjera namatači su ostali održivi i u nekim su slučajevima čak povećali svoju dobit jer se trenutačnim ispitnim postupkom pokazalo da su svi namatači koji surađuju profitabilni. Stoga je taj argument odbijen.

               (162)

               Štoviše, tvrdilo se da na tržištu proizvoda na kraju proizvodnog lanca postoji jako tržišno natjecanje od uvoza svitaka za široku potrošnju. Neke zainteresirane strane tvrdile su da bi se bilo kakvim uvođenjem antidampinških mjera na aluminijsku foliju za domaćinstvo kaznili namatači u Uniji koji bi morali platiti antidampinšku pristojbu na svoju sirovinu i stoga se više ne bi mogli natjecati s uvozom proizvoda na kraju proizvodnog lanca. Tvrdilo se i da bi se uvođenjem mjera na aluminijsku foliju za domaćinstvo potaknuo izvoz svitaka za široku potrošnju iz Rusije. Poslovi namatanja tada bi se premjestili u Rusiju umjesto Unije i to bi jako utjecalo na namatače i zbog toga što će se morati natjecati s jeftinim uvozom svitaka za široku potrošnju. Međutim, rizik da bi se uvoz dotičnog proizvoda mogao zamijeniti uvozom proizvoda na kraju proizvodnog lanca sam po sebi nije razlog za neuvođenje antidampinških mjera. U tom je pogledu potrebno napomenuti da su antidampinške mjere na uvoz svitaka za široku potrošnju iz Kine uvedene 2013. (8) čime je na industriju na kraju proizvodnog lanca smanjen pritisak dampinškog uvoza koji je doveo do materijalne štete. Osim toga, pokazalo se da je uvozom aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije obuhvaćen samo dio potreba namatača i da postoji nekoliko drugih izvora opskrbe bez antidampinških mjera. Stoga su ti argumenti odbijeni.

               (163)

               S obzirom na te nalaze u ovoj se fazi zaključuje da utjecaj na korisnike ne bi bio takav da bi se mjere morale smatrati protivnima interesu Unije.

         5.   Izvori opskrbe

               (164)

               Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da uvođenje antidampinških pristojbi protiv Rusije može dovesti do nedostatka opskrbe na tržištu Unije jer industrija Unije nema dovoljno kapaciteta za pokrivanje potražnje u Uniji te, kako je prethodno navedeno, namatači ne bi imali dovoljno drugih izvora opskrbe.

               (165)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da industrija Unije ima višak kapaciteta te da može povećati proizvodnju i prodaju aluminijske folije za domaćinstvo u Uniji. Štoviše, dostupni su drugi izvori opskrbe, kao što su Turska, Armenija te Južna Afrika i Indija, iako u manjoj mjeri. Osim toga, antidampinške pristojbe protiv Kine i Brazila trenutačno su predmet revizije te će se nalazi objaviti najkasnije u siječnju 2016. Konačno, cilj je antidampinških mjera uspostaviti ravnopravne uvjete u Uniji te će ruski uvoz i dalje moći ući na tržište Unije po primjerenim cijenama.

               (166)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da industrija Unije vrlo vjerojatno neće povećati svoju proizvodnju i prodaju aluminijske folije za domaćinstvo, nego da će prije povećati svoje aktivnosti u sektoru aluminijske konverterske folije. Ta se tvrdnja temeljila na pretpostavci da je industrija Unije povećala svoju proizvodnju aluminijske folije za domaćinstvo zbog svjetske gospodarske krize i da će nastaviti proizvodnju aluminijske konverterske folije kad se općenito gospodarsko stanje u Uniji poboljša. Ta je strana napomenula i da se provodi usporedni ispitni postupak u pogledu uvoza aluminijske konverterske folije podrijetlom iz Kine u Uniju (9) te je tvrdila da će, ako taj ispitni postupak dovede do uvođenja antidampinških mjera, industrija Unije vjerojatno poboljšati svoje gospodarsko stanje u pogledu aluminijske konverterske folije i posljedično povećati proizvodnju aluminijske konverterske folije na štetu povećanja proizvodnje aluminijske folije za domaćinstvo. Međutim, kako je već analizirano u uvodnoj izjavi 132., ispitnim postupkom nisu utvrđeni dokazi koji bi opravdali tu tvrdnju. Štoviše, ta strana nije dostavila dokaze o vezi između kretanja proizvodnje aluminijske folije za domaćinstvo i gospodarske krize ili tvrdnje da će industrija Unije nakon mogućeg uvođenja mjera protiv Kine preusmjeriti svoju proizvodnju na aluminijsku konvertersku foliju. Stoga su ti argumenti u ovoj fazi odbijeni.

               (167)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se uvozom aluminijske folije za domaćinstvo iz Venezuele, Turske i Armenije ne može zamijeniti uvoz aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije jer bi se razlikovao niz ključnih parametara kao što su proizvodnja, tehničke specifikacije i dostupnost opskrbe. Dotična strana nije dostavila dokaze u potporu toj tvrdnji. Nadalje, u okviru ispitnog postupka nisu utvrđene informacije kojima bi se mogla potvrditi ta tvrdnja. Naprotiv, ispitnim postupkom pokazalo se da je Turska glavni dobavljač za namatače u Uniji i da je stoga usporediva u pogledu dostupnosti i specifikacija proizvoda s ruskim uvozom. Armenija je isto tako mogući dobavljač za tržište Unije bez antidampinških pristojbi. Stoga su ti argumenti u ovoj fazi odbijeni.

               (168)

               Na temelju prethodno navedenog tvrdnju da ne postoje drugi izvori opskrbe potrebno je odbiti.

         6.   Ostali argumenti

               (169)

               Proizvođač izvoznik tvrdio je da je u analizi interesa Unije potrebno uzeti u obzir i da je industrija Unije zaštićena uvoznim pristojbama od 7,5 % iz Rusije i važećim antidampinškim pristojbama na uvoz istog proizvoda iz Kine i Brazila.

               (170)

               Napominje se da doista, u skladu s trenutačnim Općim sustavom povlastica Europske unije (OSP) koji je stupio na snagu 1. siječnja 2014. Rusija više nije navedena kao zemlja korisnica. Stoga od 1. siječnja 2014., i sve dok god traje ta situacija, uvoz aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije podliježe uvoznoj pristojbi od 7,5 % (umjesto povlaštene stope pristojbe od 4 % koja se primjenjivala do 31. prosinca 2013.).

               (171)

               Štoviše, antidampinške mjere protiv Kine i Brazila, koje su trenutačno predmet revizije, uvedene su kao rezultat posebnog postupka kojim je utvrđen štetan damping u pogledu tog uvoza i na temelju kojeg je opravdano uvođenje mjera. Važeće antidampinške pristojbe na uvoz iz trećih zemalja ne može se same po sebi smatrati valjanim razlogom za neuvođenje antidampinških pristojbi na uvoz iz druge treće zemlje. Ako se nakon antidampinškog ispitnog postupka utvrdi da postoji štetan damping od uvoza iz te zemlje, uvođenje tih mjera opravdano je ako ne postoje uvjerljivi razlozi u pogledu interesa Unije koji bi bili protiv tih mjera. U trenutačnom slučaju ti su uvjeti u ovoj fazi ispunjeni i taj se argument stoga u ovoj fazi odbija.

               (172)

               Proizvođač izvoznik naposljetku je tvrdio da s obzirom na to da se aluminijska folija za domaćinstvo i aluminijska konverterska folija proizvode u jednakim proizvodnim objektima, i na taj način navodno osiguravaju visoku razinu zamjenjivosti na strani opskrbe, dodatnom antidampinškom pristojbom na uvoz aluminijske folije za domaćinstvo narušilo bi se tržište aluminijske konverterske folije na trošak krajnjih kupaca u Uniji. Međutim, proizvođač izvoznik nije dodatno pojasnio tu tvrdnju. Kako je već objašnjeno u uvodnim izjavama 81. i 131., najveći proizvođač u uzorku uopće nije proizvodio aluminijsku konvertersku foliju, a drugi, koji su proizvodili aluminijsku konvertersku foliju, imali su stabilan omjer proizvodnje i prodaje aluminijske konverterske folije i aluminijske folije za domaćinstvo. Stoga je taj argument potrebno odbiti.

         7.   Zaključak o interesu Unije

               (173)

               Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za to da uvođenje mjera na uvoz aluminijske folije za domaćinstvo podrijetlom iz Rusije nije u interesu Unije u ovoj fazi ispitnog postupka.

         G.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (174)

               Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije.

         1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

               (175)

               Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

               (176)

               Šteta bi bila otklonjena ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. ako ne bi bilo dampinškog uvoza. U tom se pogledu dobit od 5 % smatrala primjerenom i potvrđena je tijekom ispitnog postupka s obzirom na specifična svojstva tog industrijskog sektora. Osim toga, dobit od 5 % upotrijebljena je i u postupku koji je doveo do usporednog ispitnog postupka protiv Kine i Brazila u pogledu istog proizvoda navedenog u prethodnoj uvodnoj izjavi 20. Nadalje, Komisija upućuje na uvodnu izjavu 158. Uredbe Komisije (EU) br. 833/2012 koja se odnosila na vrlo sličan proizvod i u kojoj je isto tako primijenjena profitna marža od 5 %.

               (177)

               Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije prilagodbom prodajnih cijena industrije Unije odbijanjem iznosa dobiti ili dodavanjem stvarnog gubitka zabilježenog tijekom razdoblja ispitnog postupka te, konačno, naknadnim dodavanjem prethodno navedene profitne marže od 5 %. Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje iz Rusije, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

         2.   Privremene mjere

               (178)

               Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz aluminijske folije za domaćinstvo podrijetlom iz Rusije u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 7. stavka 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža.

               (179)

               Na temelju prethodno navedene privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

                           Zemlja

                           Društvo

                           Dampinška marža

                           Marža štete

                           Privremena antidampinška pristojba

                           Rusija

                           Ural Foil OJSC, regija Sverdlovsk;
                           OJSC Rusal
                           Sayanal, regija Hakasija, grupacija Rusal

                           34,0 %

                           12,2 %

                           12,2 %

                           Rusija

                           Sva ostala društva

                           12,2 %

               (180)

               Pojedinačna stopa antidampinške pristojbe za svako društvo određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na to društvo. Ta se stopa pristojbe primjenjuje isključivo na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje koji proizvodi navedeni pravni subjekt. Uvoz dotičnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

               (181)

               Društvo može zatražiti primjenu te pojedinačne stope antidampinške pristojbe ako promijeni naziv subjekta ili osnuje novi proizvodni ili prodajni subjekt. Zahtjev se mora poslati Komisiji (10). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke, uključujući promjene djelatnosti društva u pogledu proizvodnje, domaće i izvozne prodaje povezane s, na primjer, tom promjenom naziva ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Komisija će ažurirati popis društava koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe ako je to opravdano.

               (182)

               Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva primjenjivat će se ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

         H.   ZAVRŠNE ODREDBE

               (183)

               Proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da je trebao imati pristup javnom spisu iz usporednog trenutačnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera na snazi protiv uvoza aluminijske folije za domaćinstvo podrijetlom iz Brazila i Kine, navedenog u uvodnoj izjavi 3., uz obrazloženje da bi se za potrebe analize uzročnosti u trenutačnom ispitnom postupku uvoz aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije kumulirao s uvozom aluminijske folije za domaćinstvo iz Brazila i Kine kako bi se ispitao utjecaj tog uvoza na stanje industrije Unije. Proizvođač izvoznik tvrdio je da bi to činilo ozbiljnu povredu njegovih prava na obranu i bitnu povredu postupka koja se ne može retroaktivno ispraviti jer bi utjecala na prava na obranu u razdoblju određenom za dostavljanje primjedbi, odnosno 37 dana od dana objave obavijesti u Službenom listu Europske unije. Kao posljedica toga, trenutačni ispitni postupak potrebno je prekinuti. U suprotnom, proizvođač izvoznik zatražio je da mu se odobri puni pristup javnom spisu iz usporednog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera.

               (184)

               Zahtjev se temeljio na pogrešnoj pretpostavci da će se uvoz iz Kine i Brazila kumulirati s uvozom iz Rusije. Međutim, kako je opisano u nastavku, uvoz iz Kine i Brazila uzet je u obzir samo u analizi uzročnosti kao „ostali čimbenici”. Iako su proizvođači iz Unije u uzorku dostavili samo jedan odgovor na upitnik kojim su obuhvaćena oba postupka, to se odnosilo samo na analizu gospodarskog stanja industrije Unije jer su u oba postupka proizvođači iz Unije bili isti, a prikupljeni podatci odnosili su se na isto razdoblje ispitnog postupka i isto razmatrano razdoblje. Komisija je službenim dopisom već obavijestila proizvođača izvoznika o svojoj namjeri da odbije prethodno navedene tvrdnje i pozvala proizvođača izvoznika da zatraži intervenciju službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima, ako to smatra potrebnim.

               (185)

               U pogledu pristupa javnom spisu iz usporednog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera proizvođač izvoznik nije zainteresirana strana u tom postupku te mu se stoga ne može odobriti pristup relevantnom spisu koji nije povjerljiv. Stoga su tvrdnje u pogledu povrede prava na obranu i bitne povrede postupka odbijene.

               (186)

               U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da se u određenom roku pismeno očituju i/ili podnesu zahtjev za saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

               (187)

               Nalazi u pogledu uvođenja pristojbi dobiveni za potrebe ove Uredbe privremeni su i možda će ih biti potrebno ponovno razmatrati za potrebe donošenja konačnih mjera,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz aluminijske folije debljine ne manje od 0,008 mm i ne veće od 0,018 mm, bez podloge, samo valjane i dalje neobrađene, u svitcima širine ne veće od 650 mm i mase veće od 10 kg, koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910), podrijetlom iz Rusije.
   2.   Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku jesu sljedeće:

               Zemlja

               Društvo

               Privremena antidampinška pristojba

               Dodatna oznaka TARIC

               Rusija

               Ural Foil OJSC, regija Sverdlovsk;
               OJSC Rusal
               Sayanal, regija Hakasija, grupacija Rusal

               12,2 %

               C050

               Rusija

               Sva ostala društva

               12,2 %

               C999

         3.   Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
   4.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   1.   U roku od 25 dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane mogu:

               (a)

               zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba;

               (b)

               dostaviti pisane primjedbe Komisiji; i

               (c)

               zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

         2.   U roku od 25 dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe stranke iz članka 21. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 3. srpnja 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije (SL C 354, 8.10.2014., str. 14.).

      (3)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Brazila i Narodne Republike Kine (SL C 350, 4.10.2014., str. 11.).

      (4)  SL L 94, 8.4.2009., str. 17., uvodne izjave 72. i 80.

      (5)  Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Južne Koreje (SL L 127, 14.5.2011., str. 6.).

      (6)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz određene aluminijske folije podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 444, 12.12.2014., str. 13.).

      (7)  Uvodna izjava 159. Uredbe Komisije (EZ) br. 287/2009 od 7. travnja 2009. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Armenije, Brazila i Narodne Republike Kine (SL L 94, 8.4.2009., str. 17.).

      (8)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 217/2013 od 11. ožujka 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih aluminijskih folija u svitcima podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 69, 13.3.2013., str. 11.).

      (9)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz određene aluminijske folije podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 444, 12.12.2014., str. 13.).

      (10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.