title: Provedbena Uredba Komisije (EU) 2020/39 оd 16. siječnja 2020. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  17.1.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 13/18

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/39
         оd 16. siječnja 2020.
         o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Mjere na snazi

                     (1)

                     U listopadu 2007. Vijeće je Uredbom Vijeća (EZ) br. 1184/2007 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz peroksisulfata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”) („početne mjere”). Dvama društvima odobren je tretman tržišnoga gospodarstva (MET), a jednom od njih određene su pojedinačne antidampinške pristojbe od 24,5 %. Za drugo je društvo utvrđeno da ne vrši damping te je isključeno iz mjera. Na sva druga društva primjenjuje se stopa pristojbe od 71,8 %. Vijeće je u prosincu 2013., nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1343/2013 (3) produljilo antidampinške mjere („mjere na snazi”).

               1.2.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

                     (2)

                     Nakon objave obavijesti o skorom isteku mjere na snazi (4) društva RheinPerChemie GmbH i United Initiators GmbH („podnositelji zahtjeva”), koja čine 100 % ukupne proizvodnje peroksisulfata u Uniji, zatražila su pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere. Tvrdila su da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.

                     (3)

                     Komisija je 17. prosinca 2018. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (5) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na snazi u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 osnovne uredbe.

                     (4)

                     Komisija je 26. rujna 2019. na vlastitu inicijativu pokrenula ispitni postupak zbog mogućeg izbjegavanja antidampinških mjera na snazi nad društvom ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd, za koje je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da ne vrši damping, te je odlučila da se uvoz proizvoda iz postupka revizije koji vrši to društvo uvjetuje evidentiranjem (6). Ishod tog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera ni na koji način ne dovodi u pitanje ishod ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera.

               1.3.   Ispitni postupak

         1.3.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (5)

                     Ispitnim postupkom povezanim s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2017. do 30. rujna 2018. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

               1.3.2.   Zainteresirane strane

                     (6)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je sve zainteresirane strane pozvala da sudjeluju u ispitnom postupku. Konkretno, stupila je u kontakt s podnositeljima zahtjeva, poznatim proizvođačima izvoznicima iz NRK-a, poznatim nepovezanim uvoznicima u Uniji i tijelima NRK-a.

                     (7)

                     Sve zainteresirane strane pozvane su da u rokovima utvrđenima u Obavijesti o pokretanju postupka izraze svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze. Zainteresiranim stranama pružena je i mogućnost da zatraže saslušanje pred ispitnim službama Komisije i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

               1.3.3.   Odabir uzorka

                     (8)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi uzorak proizvođača izvoznika iz NRK-a i nepovezanih uvoznika mogla odabrati u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. Samo se jedan proizvođač izvoznik, United Initiators (Hefei) Co. Ltd i njegovo matično društvo United Initiators (Shanghai) Co., Ltd, odazvao na poziv i dostavio tražene informacije. Zato nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika.

                     (9)

                     Nekoliko se uvoznika javilo na početku ispitnog postupka, no tijekom razdoblja ispitnog postupka nijedan od njih nije uvozio znatne količine proizvoda iz ispitnog postupka revizije. Komisija stoga nije odabrala uzorak uvoznika.

               1.3.4.   Upitnici i posjeti radi provjere

                     (10)

                     Komisija je svim izvoznicima stavila na raspolaganje upitnike, koje je dostavila i proizvođačima i korisnicima iz Unije. Komisija je upitnik dostavila i vladi NRK-a („kineska vlada”). Odgovori su primljeni od dvaju proizvođača iz Unije i jednog proizvođača izvoznika iz NRK-a.

                     (11)

                     Komisija je provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih zainteresiranih strana:

                                 (a)

                                 kineski proizvođač izvoznik:

                                             —

                                             United Initiators (Hefei) Co., Ltd. i njegovo povezano prodajno društvo United Initiators (Shanghai) Co., Ltd.;

                                 (b)

                                 proizvođači iz Unije:

                                             —

                                             RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Njemačka,

                                             —

                                             United Initiators GmbH & Co. KG, Njemačka.

               1.3.5.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

                     (12)

                     Budući da dostatni dokazi raspoloživi u zahtjevu za reviziju upućuju na to da postoje znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak uzimajući u obzir članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe.

                     (13)

                     Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve poznate proizvođače iz NRK-a da dostave informacije zatražene u Prilogu III. Obavijesti o pokretanju postupka koje se odnose na inpute koji se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Jedini proizvođač koji je poslao odgovor za odabir uzorka dostavio je i informacije iz Priloga III.

                     (14)

                     Nadalje, kako bi došla do informacija o navodnim znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak, Komisija je upitnik poslala i kineskoj vladi. U tom je upitniku pozvala kinesku vladu da izrazi stajališta o dokazima iz zahtjeva podnositelja zahtjeva, o svim drugim dokazima u dokumentaciji koji se odnose na postojanje znatnih poremećaja, među ostalim o dokazima iznesenima u „Radnom dokumentu službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite” („Izvješće”) (7) te o primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu. Komisija nije primila nikakav odgovor od kineske vlade.

                     (15)

                     Komisija je pozvala i sve zainteresirane strane da u roku utvrđenom u Obavijesti o pokretanju postupka iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze u pogledu primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

                     (16)

                     Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti.

                     (17)

                     Komisija je 15. siječnja 2019. objavom prve bilješke u dokumentaciji (8) („bilješka od 15. siječnja”) obavijestila sve zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje bi mogla upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugom alinejom osnovne uredbe. Na temelju odgovorâ na Prilog III. Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je dostavila popis svih faktora proizvodnje koji se upotrebljavaju za proizvodnju peroksisulfata, kao što su materijali, energija i radna snaga. Osim toga, Komisija je na temelju kriterijâ za odabir nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti utvrdila da je u toj fazi Turska najprikladnija reprezentativna zemlja.

                     (18)

                     Komisija je svim zainteresiranim stranama dala mogućnost da dostave primjedbe. Komisija je primila primjedbe od podnositelja zahtjeva.

                     (19)

                     Komisija se očitovala o tim primjedbama u drugoj bilješci (9) od 6. svibnja 2019. („bilješka od 6. svibnja”) o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U bilješci od 6. svibnja Komisija je detaljnije navela popis faktora proizvodnje i ponovila zaključak da je Turska najprikladnija reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Nije primila nijednu primjedbu.

               2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1.   Proizvod iz postupka revizije

                     (20)

                     Proizvod iz postupka revizije jesu peroksisulfati (persulfati), uključujući kalijev peroksimonosulfat sulfat, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstani u oznake KN 2833 40 00 i ex 2842 90 80 (oznaka TARIC 2842908020) („proizvod iz postupka revizije”).

                     (21)

                     Peroksisulfati se upotrebljavaju kao inicijatori ili kao oksidansi u brojnim procesima. Primjerice, upotrebljavaju se kao inicijator polimerizacije u proizvodnji polimera, kao sredstvo za jetkanje u proizvodnji tiskanih pločica ili kao sredstvo za izbjeljivanje u kozmetičkim proizvodima za kosu.

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (22)

                     Kao što je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, peroksisulfati koje prodaje industrija Unije u Uniji, peroksisulfati koji se proizvode i prodaju na domaćem tržištu NRK-a i peroksisulfati koji se uvoze u Uniju iz NRK-a imaju ista osnovna fizikalna i kemijska svojstva i istu krajnju namjenu. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

               3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

                     (23)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera koje su na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz NRK-a.

               3.1.   Nastavak dampinškog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

         3.1.1.   Uobičajena vrijednost

                     (24)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

                     (25)

                     Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se […] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Kako je dodatno objašnjeno u nastavku, Komisija je u predmetnom ispitnom postupku zaključila da je na temelju raspoloživih dokaza te s obzirom na izostanak suradnje kineske vlade i prigovora proizvođača izvoznika primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

               3.1.2.   Postojanje znatnih poremećaja

         3.1.2.1.   Uvod

                     (26)

                     U članku 2. stavku 6.a točki (b) osnovne uredbe utvrđuje se sljedeće: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:

                                 —

                                    na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice,

                                 —

                                    prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove,

                                 —

                                    javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta,

                                 —

                                    nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu,

                                 —

                                    poremećaji u području troškova plaća,

                                 —

                                 pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.”

                     (27)

                     Iz toga slijedi da u procjeni postojanja znatnih poremećaja na temelju članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe treba voditi računa o mogućem učinku jednog ili više navedenih elemenata na cijene i troškove u zemlji izvoznici proizvoda iz postupka revizije. Međutim, budući da taj popis nije kumulativan, nije potrebno voditi računa o svim elementima kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Osim toga, iste činjenične okolnosti mogu se primijeniti za dokazivanje postojanja jednog ili više elemenata s popisa. Svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici.

                     (28)

                     U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je sljedeće: „[a]ko Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru”.

                     (29)

                     Na temelju te odredbe Komisija je izradila Izvješće (vidjeti uvodnu izjavu 14.) iz kojeg je vidljivo da dolazi do znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva NRK-a, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih faktora proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga), i u pojedinim sektorima, uključujući sektor peroksisulfata. Izvješće je uvršteno u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka.

                     (30)

                     Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera („zahtjev”) sadržavao je dodatne dokaze o znatnim poremećajima u sektoru peroksisulfata u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b), kojima se Izvješće dopunjuje. Podnositelji zahtjeva dostavili su dokaze da na proizvodnju i prodaju proizvoda iz postupka revizije (barem djelomično) utječu poremećaji navedeni u Izvješću, a posebno visoke razine državnih intervencija u sektor peroksisulfata.

               3.1.2.2.   Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u NRK-u: opći gospodarski kontekst

                     (31)

                     Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i služi kao temelj za upravljanje gospodarstvom NRK-a. Temeljno je načelo sljedeće: „proizvodna sredstva u socijalističkom javnom vlasništvu, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu jest „pokretačka sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (10). S obzirom na takvo opće uređenje kineskoga gospodarstva, ne samo da su moguće znatne vladine intervencije u gospodarstvu nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim vlasništvom prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (11).

                     (32)

                     Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a isprepliću se na svim razinama (pravnoj, institucionalnoj, osobnoj) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne mogu razlikovati. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veću važnost jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon prve rečenice odredbe, koja glasi: „[s]ocijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica, koja glasi: „[g]lavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (12). To pokazuje da KPK-a kontrolira gospodarski sustav NRK-a. Ta je kontrola svojstvena kineskom sustavu i nadilazi situaciju koja je uobičajena u drugim zemljama, u kojima vlade provode opću makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

                     (33)

                     Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjerom kineskoga gospodarstva upravlja se u okviru složenog sustava industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u zemlji. Svi ti planovi obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te su prisutni na svim razinama vlasti. Planovi su na pokrajinskoj razini detaljni, dok se u nacionalnim planovima određuju širi ciljevi. U planovima se utvrđuju i sredstva za podupiranje relevantnih industrija/sektora te rokovi u kojima ciljeve treba ostvariti. Neki planovi sadržavaju izričite ciljeve za rezultate proizvodnje. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s državnim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti praktički moraju prilagođavati svoje poslovne aktivnosti stvarnosti koja je određena sustavom planiranja. Ne samo zbog toga što su ti planovi obvezujući nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njime primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, gospodarski subjekti navode se da postupaju u skladu s prioritetima utvrđenima u tim planovima (13).

                     (34)

                     Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu Kine prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve državne industrijske politike, umjesto da u prvom redu procjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.3.2.9. u nastavku) (14). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava, na primjer tržišta dionica, tržišta obveznica, tržišta privatnog vlasničkog kapitala itd. Iako su manje važni od bankarskog sektora, ti dijelovi financijskog sektora ustrojeni su na institucionalnoj i operativnoj razini tako da nisu usmjereni na maksimalno postizanje učinkovitog funkcioniranja financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućavanje intervencija države i KPK-a (15).

                     (35)

                     Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvo javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje drugih ciljeva politike osim gospodarske učinkovitosti, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. Primjenjivim zakonodavstvom izričito se propisuje da se javna nabava provodi kako bi se lakše ostvarili ciljevi određeni u državnim politikama. No priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (16). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Tijela provode provjere ulaganja te primjenjuju različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važan instrument potpore ciljevima industrijske politike, kao što su zadržavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili jačanje domaće industrije (17).

                     (36)

                     Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim aksiomima koji omogućuju i potiču raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (18).

               3.1.2.3.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice

                     (37)

                     Poduzeća koja posluju u vlasništvu ili pod kontrolom države, koja država politički nadzire ili im pruža smjernice čine ključan dio gospodarstva u NRK-u.

                     (38)

                     Samo je jedan kineski proizvođač peroksisulfata koji je u ovom ispitnom postupku surađivao s Komisijom u privatnom vlasništvu. Komisija nema precizne informacije o vlasničkoj strukturi drugih društava koja posluju u sektoru peroksisulfata u NRK-u.

                     (39)

                     Kad je riječ o kontroli, političkom nadzoru ili smjernicama države, vlada i KPK održavaju strukture koje im osiguravaju stalan utjecaj nad poduzećima. Država (a na mnoge načine i KPK) ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća provode opće gospodarske politike nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u donošenju njihovih operativnih odluka. Elementi koji upućuju na postojanje državne kontrole nad poduzećima u sektoru peroksisulfata dodatno su analizirani u odjeljku 3.1.2.4. u nastavku. Uz visoku razinu vladina nadzora i intervencija u kemijskom sektoru opisanu u nastavku, čak ni proizvođači peroksisulfata u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u tržišnim uvjetima.

               3.1.2.4.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

                     (40)

                     Kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima. Kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. U skladu s kineskim pravom trgovačkih društava u svakom društvu mora se osnovati organizacija KPK-a (s najmanje tri člana KPK-a kako je određeno u Statutu KPK-a (19)), a društvo je dužno osigurati potrebne uvjete za aktivnosti te partijske organizacije. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” i da se pridržavaju partijske stege (20). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u donošenju poslovnih odluka u društvima u kojima djeluju sve veći (21). Ta se pravila općenito primjenjuju na cijelo kinesko gospodarstvo. Komisija je utvrdila da se ta pravila primjenjuju i na proizvođače peroksisulfata i dobavljače ulaznih materijala za proizvodnju peroksisulfata.

                     (41)

                     Točnije, u početnom ispitnom postupku koji se odnosio na peroksisulfate za jedno je društvo utvrđeno da je većina direktora u upravnom odboru, uključujući predsjednika, koji ima znatan udio u društvu, ista kao i prije privatizacije i da ih je imenovala država. Utvrđeno je i da su oni članovi KPK-a. Nadalje, to društvo nije moglo dokazati da je tijekom postupka privatizacije platilo dionice (22).

                     (42)

                     U drugom društvu, koje je osnovano kao poduzeće u državnom vlasništvu i privatizirano 2000., u početnom ispitnom postupku utvrđeno je da su tri člana osoblja koja su bila na rukovodećim funkcijama prije privatizacije provodila privatizaciju i zadržala kontrolu nad glavnim tijelima koja donose odluke u društvu. Utvrđeno je da su te tri osobe članovi KPK-a (23). Za treće društvo koje je bilo predmet početnog ispitnog postupka utvrđeno je da kapital upotrijebljen za osnivanje društva potječe od poduzeća u kolektivnom vlasništvu kojima je upravljao sadašnji predsjednik uprave tog društva (24).

                     (43)

                     Prisutnost i intervencija države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.3.2.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih materijala imaju dodatni učinak narušavanja tržišta (25).

                     (44)

                     Na temelju svega prethodno navedenoga i u nedostatku informacija kojima bi se osporila prethodno navedena razmatranja Komisija je zaključila da zbog prisutnosti države u poduzećima u sektoru peroksisulfata te u financijskom sektoru i u sektorima drugih inputa, u kombinaciji s okvirom opisanim u odjeljku 3.3.2.3. i sljedećim odjeljcima, kineska vlada može utjecati na cijene i troškove.

               3.1.2.5.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

                     (45)

                     Smjerom kineskoga gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore, ciljevi iz instrumenata planiranja obvezujući su, a tijela na svakoj upravnoj razini nadziru način na koji odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Zbog sustava planiranja u NRK-u resursi se općenito usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se dijele u skladu s tržišnim silama (26).

                     (46)

                     Najsveobuhvatniji i najdetaljniji politički dokument o kineskom kemijskom sektoru jest 13. petogodišnji plan za petrokemijsku i kemijsku industriju (2016.–2020.) („Plan”). Kada je primjerice riječ o amonijaku, ključnoj sirovini za peroksisulfate, u Planu je utvrđeno da treba usmjeriti pozornost na drugu fazu izgradnje postrojenja Cangzhou Zhengyuan s kapacitetom od 600 000 tona amonijaka (27). Planom je predviđeno da se u načelu ne grade nova postrojenja za proizvodnju sintetskog amonijaka u kojima se kao sirovine upotrebljavaju bezdimni ugljen i prirodni plin. Umjesto toga, trebalo bi se usmjeriti na razvoj konkurentne prednosti industrije kako bi se stvorile nove veze u industrijskom lancu, primjerice s kemijskom industrijom ugljena (28). U Planu se promiču i skupovi tehnologije i opreme kojima se osigurava da se godišnje proizvede više od milijun tona sintetskog amonijaka i sintetskog metanola (29).

                     (47)

                     Kada je riječ o sumpornoj kiselini, drugoj ključnoj sirovini, 13. petrokemijski petogodišnji plan pokrajine Hebei primjer je toga kako se ciljevi politike prenose s nacionalne razine na sljedeću razinu uprave. U Planu se nakon pregleda postignuća ostvarenih na temelju 12. petogodišnjeg plana utvrđuju glavni problemi u nadolazećem petogodišnjem razdoblju, kao što je potreba za poboljšanjem strukture proizvoda (30).

                     (48)

                     Kada je riječ o još jednoj sirovini, kalijevu hidroksidu, kalijeve soli spominju se u 13. petogodišnjem planu za mineralne resurse. U Planu se utvrđuju brojni problemi u sektoru rudarstva: vladine intervencije u raspodjelu resursa još su relativno brojne, tržišna načela koja se primjenjuju na prava na rudarenje nisu sveobuhvatna, a moderan sustav rudarskog tržišta još nije dovršen (31). Kalijeve soli ubrajaju se u minerale koji su utvrđeni kao „strateški”. Jedan je od izričitih ciljeva Plana objediniti baze kalijevih soli u Qinghai Chaerhanu i Xinjiang Lopnuru kako bi se stopa samodostatnosti domaće proizvodnje zadržala na razini od 55 % do 60 % te kontrolirati intenzitet rudarenja kalijevih soli i nova povećanja proizvodnih kapaciteta (32).

                     (49)

                     Nadalje, druge razne državne intervencije utječu na lanac opskrbe glavnim sirovinama i energijom u cijeloj Kini. Država se u velikoj mjeri upliće u sektor električne energije, višak kapaciteta, diferencijalno i/ili preferencijalno određivanje cijena električne energije kako bi se u kineskom sektoru peroksisulfata smanjili računi za potrošnju električne energije (33). Za amonijev sulfat postoje programi subvencija, točnije porezni programi, ustupanje zemljišta, programi zajmova, bespovratnih sredstava, ali i drugi programi (34). Kada je riječ o natrijevu hidroksidu (kaustična soda), električna se energija osigurava po jeftinijim tarifama (35).

                     (50)

                     Stoga se utvrđuje da je kineska vlada uvela niz javnih politika koje utječu na sile slobodnog tržišta kad je riječ o proizvodnji sirovina koje se upotrebljavaju u sektoru peroksisulfata. Takvim se mjerama sprečava uobičajeno djelovanje tržišnih sila.

               3.1.2.6.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili vlasništvu

                     (51)

                     Na temelju podataka u dokumentaciji čini se da kineski stečajni sustav nije prikladan za ostvarenje glavnih ciljeva kao što su pravedna namira potraživanja i dugovanja te zaštita zakonitih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Uzrok tomu vjerojatno je činjenica da, iako je kineski stečajni zakon formalno utemeljen na sličnim načelima kao odgovarajući zakoni u drugim zemljama, kineski sustav obilježen je sustavno nedovoljnom provedbom. Broj stečaja i dalje je iznimno nizak u odnosu na veličinu gospodarstva zemlje, posebno zbog toga što postupci u slučaju nesolventnosti imaju brojne nedostatke, čiji je učinak odvraćanje od podnošenja zahtjeva za pokretanje stečajnog postupka. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti, što često izravno utječe na ishod tih postupaka (36).

                     (52)

                     Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kada je riječ o vlasništvu nad zemljištem i pravima korištenja zemljišta u NRK-u (37). Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Njihova dodjela i dalje ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju i određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (38). Osim toga, tijela pri raspodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (39).

                     (53)

                     Stoga se čini da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuju pravilno, zbog čega dolazi do poremećaja kada se omogućuje nastavak poslovanja nesolventnih poduzeća te pri dodjeli i kupnji zemljišta u NRK-u. To se zakonodavstvo primjenjuje i na sektor peroksisulfata i dobavljače sirovina u tom sektoru. Komisija je u pogledu dva proizvođača peroksisulfata utvrdila da su poremećaji preneseni iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva, posebno kada je riječ o trošku stečenih prava korištenja zemljišta (40). Nedavnim ispitnim postupcima u drugim sektorima također je potvrđeno da se prava korištenja zemljišta daju uz neprimjereno nisku naknadu (41).

                     (54)

                     S obzirom na prethodno navedeno i u nedostatku suradnje u ovom predmetu, Komisija je zaključila da u sektoru peroksisulfata dolazi do diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe zakonodavstva o stečaju i vlasništvu.

               3.1.2.7.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

                     (55)

                     Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u NRK-u jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. NRK nije ratificirao niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada („ILO”), posebno onih koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (42). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, taj sindikat ovisi o državnim tijelima te se gotovo i ne uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (43). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, kojim je pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima ograničen na lokalne stanovnike određenog administrativnog područja. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kada je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (44). Ti nalazi dovode do poremećaja u području troškova plaća u NRK-u.

                     (56)

                     Ništa u dokumentaciji u ovom ispitnom postupku ne upućuje na to da sektor peroksisulfata ne podliježe kineskom sustavu radnog prava. Zapravo, čini se da poremećaji u području troškova plaća u jednakoj mjeri izravno (kada je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili inputima društava u kojima se primjenjuje isti sustav rada u NRK-u) utječu na sektor peroksisulfata.

                     (57)

                     Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da postoje poremećaji u troškovima plaća u sektoru peroksisulfata, što se odnosi i na proizvod iz postupka revizije.

               3.1.2.8.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

                     (58)

                     Poslovni subjekti u NRK-u suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu.

                     (59)

                     Prvo, kineski financijski sustav obilježen je jakim položajem banaka u državnom vlasništvu (45) koje pri osiguravanju pristupa financijskim sredstvima osim gospodarske održivosti projekta uzimaju u obzir i druge kriterije. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu konačno imenuje KPK) (46) i, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Banke pritom poštuju izričitu zakonsku obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (47). Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su zbog nečeg drugog važni (48).

                     (60)

                     Iako se uviđa da mogu postojati različiti pravni instrumenti u kojima se upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenog bankarskog poslovanja i bonitetnih pravila, kao što je potreba za ispitivanjem kreditne sposobnosti zajmoprimca, na temelju relevantnih dokaza vidljivo je da te odredbe imaju samo sporednu ulogu u primjeni različitih pravnih instrumenata (49). Istovjetan je zaključak donesen u nalazima prethodnih ispitnih postupaka trgovinske zaštite (50).

                     (61)

                     Nadalje, rejting obveznica i kreditni rejting često se iskrivljuju zbog različitih razloga, među ostalim zbog činjenice da na procjenu rizika utječu strateška važnost poduzeća za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno jamstvo vlade. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (51).

                     (62)

                     To dovodi do sklonosti kreditiranja poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

                     (63)

                     Drugo, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer je za to nedavni rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju.

                     (64)

                     Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Naime, udio kreditiranja po referentnoj ili nižoj stopi i dalje čini 45 % ukupnog kreditiranja te se čini da se povećala primjena ciljanog kreditiranja s obzirom na to da se njegov udio od 2015. znatno povećao unatoč pogoršanju gospodarskih uvjeta (52). Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena te time do prekomjernog korištenja kapitala.

                     (65)

                     Opći kreditni rast u NRK-u upućuje na smanjenje učinkovitosti raspodjele kapitala, a da pritom nema nikakvih naznaka pooštrenja uvjeta kreditiranja, što bi se očekivalo u tržišnom okruženju bez poremećaja. Zbog toga je posljednjih godina zabilježen nagli porast broja loših kredita. Suočena sa sve većim brojem rizičnih dugova kineska je vlada odlučila izbjeći neispunjenje obveza. Stoga se rješavanju problema loših dugova pristupilo odgodom otplate duga, čime su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prijenosom vlasništva nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije uklonjen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci (53).

                     (66)

                     U biti, unatoč nedavnim mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u NRK-u utječu znatni sustavni problemi i poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveobuhvatne uloge države na tržištima kapitala.

                     (67)

                     Ništa u dokumentaciji u ovom ispitnom postupku ne upućuje na to da proizvođači peroksisulfata i/ili dobavljači sirovina i drugih ulaznih materijala ne ostvaruju korist od tog financijskog sustava.

                     (68)

                     Komisija je u kontekstu navedenoga zaključila da su proizvođači peroksisulfata imali pristup financijskim sredstvima koja odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.

               3.1.2.9.   Sustavnost opisanih poremećaja

                     (69)

                     Komisija je napomenula da poremećaji opisani u Izvješću nisu ograničeni ni na jedan određeni industrijski sektor. Raspoloživi dokazi pokazuju upravo suprotno, odnosno da se sve činjenice o kineskom sustavu i sva njegova obilježja prethodno opisani u odjeljcima od 3.1.2.1. do 3.1.2.8. i u dijelovima A i B Izvješća mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima.

                     (70)

                     Za proizvodnju peroksisulfata potrebne su ključne sirovine. Kada proizvođači peroksisulfata kupuju/ugovaraju nabavu tih ulaznih materijala, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih materijala zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogli bi pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

                     (71)

                     Stoga ne samo da se ne mogu upotrijebiti domaće prodajne cijene peroksisulfata nego su i svi troškovi ulaznih materijala (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je prethodno opisano. Naime, opisane vladine intervencije povezane s raspodjelom kapitala, zemljištem, radnom snagom, energijom i sirovinama provode se u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni materijal koji je proizveden u NRK-u kombinacijom niza faktora proizvodnje izložen znatnim poremećajima.

               3.1.2.10.   Zaključak

                     (72)

                     Analiza iz odjeljaka od 3.1.2.2. do 3.1.2.9., koja uključuje ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji NRK-a u svoje gospodarstvo općenito i u sektor peroksisulfata (uključujući proizvod iz postupka revizije), pokazala je da cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade i ograničenih informacija o tim pitanjima koje su dostavili proizvođači izvoznici u NRK-u Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

                     (73)

                     Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako se razmatra u sljedećem odjeljku. Komisija je podsjetila na to da nije iznesena nijedna tvrdnja o tome da neki domaći troškovi neće biti narušeni u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) trećom alinejom osnovne uredbe.

               3.1.3.   Reprezentativna zemlja

                     (74)

                     Komisija je izbor reprezentativne zemlje temeljila na sljedećim kriterijima:

                                 (a)

                                 sličan stupanj gospodarskog razvoja kao NRK. Komisija je u tu svrhu iz baze podataka Svjetske banke (54) odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a;

                                 (b)

                                 proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji;

                                 (c)

                                 dostupnosti relevantnih javnih podataka u toj zemlji;

                                 (d)

                                 ako postoji više reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to moguće, daje zemljama s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

                     (75)

                     Na temelju podataka dostupnih Komisiji proizvod iz postupka revizije proizvodi se u ograničenom broju zemalja i proizvodi ga ograničeni broj proizvođača. Glavna se proizvodnja odvija u Narodnoj Republici Kini, Indiji, EU-u, Turskoj, Japanu i SAD-u.

                     (76)

                     Od svih zemalja u kojima se odvija proizvodnja samo Turska, prema indeksu Svjetske banke, ima sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Narodna Republika Kina.
                     Stoga je na temelju prethodno navedenih kriterija Turska određena kao jedina moguća reprezentativna zemlja.

                     (77)

                     Jedina strana koja je dostavila primjedbe (podnositelji zahtjeva) poduprla je taj izbor. Budući da nisu primljene primjedbe kojima se osporava upotreba Turske kao reprezentativne zemlje, Komisija je potvrdila svoje nalaze u pogledu reprezentativne zemlje i izračunala uobičajenu vrijednost na temelju podataka iz Turske.

               3.1.4.   Metoda izračuna

                     (78)

                     Komisija je za izračun uobičajene vrijednosti primijenila sljedeću metodologiju. Prvo je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Zatim je faktore upotrebe utvrđene na razini proizvodnog postupka proizvođača izvoznika koji surađuje za materijale, radnu snagu i električnu energiju pomnožila s nenarušenim jediničnim troškovima utvrđenima za reprezentativnu zemlju Tursku.

                     (79)

                     Drugo, Komisija je prethodno utvrđenim troškovima proizvodnje dodala troškove prodaje te administrativne i opće troškove i dobit turskog društva Ak-Kim Kimya Sanayi ve Ticaret Anonim Şirketi („Ak-kim”). Ak-kim bio je jedini proizvođač peroksisulfata u reprezentativnoj zemlji o kojem su postojali javno dostupni podaci u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Stoga, budući da zainteresirane strane nisu dostavile primjedbe, Ak-kim se smatrao prikladnim društvom za utvrđivanje nenarušenog i razumnog iznosa troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti za izračun uobičajene vrijednosti.

                     (80)

                     Na temelju toga Komisija je za proizvođača izvoznika koji surađuje izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na temelju cijena franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

               3.1.4.1.   Podaci upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti

                     (81)

                     Komisija je u bilješkama od 15. siječnja i 6. svibnja navela da se za potrebe izračuna uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe namjerava koristiti sljedećim izvorima:

                                 (a)

                                 baza podataka Global Trade Atlas („GTA”) (55) za sirovine;

                                 (b)

                                 Turski zavod za statistiku („Turkstat”) (56) za radnu snagu i električnu energiju;

                                 (c)

                                 Orbis (57) za financijske podatke turskog društva (Ak-Kim Kimya Sanayi ve Ticaret Anonim Şirketi) u pogledu troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti.

                     (82)

                     U sljedećoj tablici sažeto su prikazani faktori proizvodnje upotrijebljeni u izračunima i njihove oznake HS i jedinične vrijednosti na temelju baze podataka GTA ili turskih baza podataka, uključujući uvozne carine i troškove prijevoza.

                        Tablica 1.

                        Faktori proizvodnje

                                 Faktor proizvodnje

                                 Oznaka HS (58)

                                 Cijena u CNY/jedinica

                                 Sirovine

                                 Sumporna kiselina; oleum

                                 2807 00

                                 371,86/tona

                                 Amonijak, bezvodni

                                 2814 10

                                 2 099,05/tona

                                 Amonijev sulfat

                                 3102 21

                                 1 079,46/tona

                                 Natrijev hidroksid (kaustična soda)

                                 2815 12

                                 2 601,91/tona

                                 Kalijev hidroksid

                                 2815 20

                                 4 063,65/tona

                                 Radna snaga

                                 Troškovi radne snage u proizvodnom sektoru

                                 nije primjenjivo

                                 43,96/sat

                                 Energija

                                 Električna energija

                                 nije primjenjivo

                                 0,485/kWh

               3.1.4.2.   Sirovine

                     (83)

                     Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je kao temelj upotrijebila ponderiranu prosječnu cijenu uvoza u reprezentativnu zemlju na temelju podataka iz baze podataka GTA, kojoj su dodane uvozne carine i troškovi prijevoza. Uvoz iz NRK-a izuzet je zbog znatnih poremećaja koji postoje u toj zemlji, kako je utvrđeno u prethodnom odjeljku 3.1.2. Nakon isključivanja NRK-a uvoz iz ostalih trećih zemalja bio je i dalje reprezentativan i kretao se od 48 % do 100 % ukupnog obujma uvezenog u Tursku.

                     (84)

                     Kada je riječ o uvoznim carinama, Komisija je uočila da Turska uvozi relevantne sirovine iz više od 70 zemalja uz različite stope uvozne carine i znatne razlike u obujmu. Stoga i budući da u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera nije potrebno izračunati točnu dampinšku maržu, već utvrditi vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga, Komisija je izračunala uvozne carine za svaku sirovinu na temelju reprezentativnog obujma uvoza iz ograničenog broja zemalja, koji je za većinu sirovina činio gotovo cjelokupan uvoz i nikada manje od 90 % ukupnog uvoza.

                     (85)

                     Komisija je troškove prijevoza koje proizvođač izvoznik koji surađuje snosi za isporuku sirovina izrazila kao postotak stvarnog troška tih sirovina i zatim je taj postotak primijenila na nenarušeni trošak tih istih sirovina kako bi dobila nenarušene troškove prijevoza. Komisija je smatrala da se u kontekstu ovog ispitnog postupka omjer između troškova koje proizvođač izvoznik snosi za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva.

               3.1.4.3.   Radna snaga

                     (86)

                     Turski zavod za statistiku objavljuje detaljne informacije o plaćama u različitim gospodarskim sektorima u Turskoj. Komisija je upotrijebila plaće zabilježene u proizvođačkom sektoru za 2016. za gospodarsku djelatnost C.20 (Proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda) (59) u skladu s klasifikacijom NACE Rev.2 (60). Prosječna mjesečna vrijednost za 2016. propisno je korigirana za inflaciju tako što je upotrijebljen indeks cijena domaćih proizvođača (61) koji je objavio Turski zavod za statistiku.

               3.1.4.4.   Električna energija

                     (87)

                     Cijenu električne energije za industrijske korisnike u Turskoj objavljuje Turski zavod za statistiku u redovitim priopćenjima za medije. Komisija je upotrijebila podatke o cijenama električne energije za industriju u odgovarajućoj kategoriji potrošnje u kuruš/kWh (62), objavljene 26. ožujka 2019. (obuhvaća razdoblje ispitnog postupka revizije) (63).

               3.1.4.5.   Para i ostali izravni troškovi

                     (88)

                     Parom se ne trguje preko granica, pa ona nema HS oznaku. Komisija je stoga za potrebe utvrđivanja nenarušene vrijednosti pare prvo izračunala postotak koji para čini u ukupnim preostalim faktorima proizvodnje i zatim je taj postotak primijenila na nenarušeni ukupni trošak tih faktora proizvodnje.

                     (89)

                     Komisija je slijedila istu metodologiju za druge izravne troškove koji zajedno čine približno 2 % ukupne vrijednosti faktora proizvodnje koje su prijavili proizvođači izvoznici.

               3.1.4.6.   Režijski troškovi proizvodnje

                     (90)

                     Kako bi utvrdila nenarušenu vrijednost režijskih troškova proizvodnje, Komisija je upotrijebila udio troška proizvodnje koji režijski troškovi proizvodnje imaju u strukturi troškova proizvođača izvoznika koji surađuje. Točnije, prvo je izrazila stvarne režijske troškove proizvodnje proizvođača izvoznika koji surađuje kao postotak ukupnog stvarnog troška proizvodnje. Zatim je taj isti postotak primijenila na nenarušenu vrijednost troška proizvodnje kako bi dobila nenarušenu vrijednost režijskih troškova proizvodnje. Komisija je smatrala da je takav pristup u ovom predmetu opravdan jer nisu bili dostupni nikakvi javno dostupni podaci o režijskim troškovima proizvodnje koje snosi turski proizvođač odabran za troškove prodaje te administrativne i opće troškove i dobit (vidjeti uvodnu izjavu 91.) i iznos izračunan na taj način odražava stvarne faktore proizvodnje koje upotrebljava svaki proizvođač izvoznik, no zatim se množi s nenarušenim troškom proizvodnje upotrebom odgovarajuće reprezentativne zemlje.

               3.1.4.7.   Troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi i dobit

                     (91)

                     U skladu s četvrtim odlomkom članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

                     (92)

                     Kako bi utvrdila nenarušenu vrijednost za troškove prodaje te administrativne i opće troškove i dobit, Komisija je upotrijebila financijske podatke jedinog turskog društva koje proizvodi proizvod iz postupka revizije (Ak-Kim Kimya Sanayi ve Ticaret Anonim Şirketi), kako su navedeni u bazi podataka Orbis (64). Prema raspoloživim informacijama toga društva većina je poslovnih aktivnosti povezana s proizvodom iz postupka revizije, a prema informacijama iz financijskih izvješća, tijekom tog razdoblja nije bilo izvanrednih događaja zbog kojih bi bila potrebna prilagodba podataka.

                     (93)

                     Zbog toga su sljedeće stavke dodane nenarušenom trošku proizvodnje:

                                 (a)

                                 troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi od 19,34 %, izraženi prema cijeni prodanih proizvoda, primijenjeni na zbroj troškova proizvodnje;

                                 (b)

                                 dobit od 27,81 %, izražena prema cijeni prodanih proizvoda, primijenjena na zbroj troškova proizvodnje.

               3.2.   Izvozna cijena i dampinška marža

                     (94)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvođač izvoznik koji surađuje u Uniji je prodavao tek zanemarive količine. Zbog toga je zaključeno da te cijene nisu reprezentativne. Komisija stoga nije smatrala da ta prodaja čini pouzdanu osnovu za utvrđivanje izvozne cijene kako bi se izračunao damping.

               3.3.   Vjerojatnost ponavljanja dampinga

                     (95)

                     Podaci iz baze podataka COMEXT pokazuju da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije gotovo sav uvoz u Uniju iz NRK-a obavljao izvoznik za kojeg je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da ne vrši damping (65) i koji nije predmet sadašnje revizije.

                     (96)

                     Komisija je stoga, u skladu s metodologijom koja je upotrijebljena u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, usporedila izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuje za izvoz u treće zemlje (66) i uobičajenu vrijednost za analizu vjerojatnosti ponavljanja dampinga ako se dopusti istek mjera.

               3.3.1.   Usporedba između uobičajene vrijednosti i cijene izvoza u ostatak svijeta

                     (97)

                     Radi pravedne usporedbe između uobičajene vrijednosti i cijena izvoza u ostatak svijeta Komisija je izvršila odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Prilagodila je izvozne prodajne cijene FOB za troškove unutarnjeg prijevoza, manipuliranja i utovara, pakiranja, bankovnih naknada i kredita, dok su prodajne cijene CIF usto prilagođene za prekooceansko osiguranje i prijevoz.

                     (98)

                     Budući da proizvođač izvoznik plaća puni PDV na izvoznu prodaju, Komisija je prilagodila izračunanu uobičajenu vrijednost uračunavši puni PDV.

                     (99)

                     Komisija je stoga utvrdila da proizvođač koji surađuje svim trećim zemljama prodaje proizvod po cijenama koje su za više od 20 % niže od uobičajene vrijednosti.

               3.3.2.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u

                     (100)

                     U NRK-u postoji 15 proizvođača koji proizvode proizvod iz postupka revizije. U zahtjevu za reviziju, na temelju internih podataka (67) podnositelji zahtjeva procijenili su da Kina ima znatan višak kapaciteta od najmanje 75 000 tona godišnje (68). Proizvodni kapacitet takvih razmjera znači da bi Kina sama mogla pokriti ukupnu potrošnju u Uniji, koja je u razdoblju ispitnog postupka revizije procijenjena na 35 000–45 000 tona.

                     (101)

                     Komisija je na temelju prethodno navedenog zaključila da je Kina jedan od najvećih proizvođača peroksisulfata na svijetu i da ima znatan rezervni kapacitet, koji bi se lako mogao izvoziti u Uniju ako se mjere stave izvan snage.

                     (102)

                     Osim toga, budući da je tržište Unije relativno veliko i ima stabilan rast potrošnje, kao što je navedeno u odjeljku 5.2., i dalje je privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima.

               3.4.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

                     (103)

                     S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da postoji vjerojatnost da će se damping ponoviti u slučaju isteka postojećih mjera. Naime, razina uobičajenih vrijednosti utvrđenih u Kini, razina izvoznih cijena proizvođača koji surađuje za tržišta trećih zemalja, privlačnost tržišta Unije i dostupnost znatnih proizvodnih kapaciteta NRK-a upućuju na snažnu vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja izvan snage postojećih mjera.

               4.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

         4.1.   Proizvodnja u Uniji i industrija Unije

                     (104)

                     Peroksisulfate proizvode dva proizvođača u Uniji. Oni predstavljaju 100 % ukupne proizvodnje u Uniji tijekom RIPR-a. Oba su proizvođača dala potporu zahtjevu za reviziju i surađivala u ispitnim postupku.

                     (105)

                     Ta dva društva stoga čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe i u daljnjem tekstu nazivaju se „industrija Unije”.

               4.2.   Uvodna napomena

                     (106)

                     Kako bi se zaštitila povjerljivost na temelju članka 19. osnovne uredbe, podaci o dva proizvođača iz Unije prikazani su u obliku indeksa ili u rasponima.

                     (107)

                     Podaci o uvozu analizirani su na razini oznaka KN za tri glavne vrste istovjetnog proizvoda, amonijev persulfat, natrijev persulfat i kalijev persulfat, i na razini oznake TARIC za četvrtu vrstu, kalijev peroksimonosulfat sulfat. Analiza uvoza dopunjena je podacima prikupljenima na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe.

               4.3.   Potrošnja u Uniji

                     (108)

                     Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i podataka Eurostata o uvozu na razini oznaka KN i TARIC. Taj je obujam prodaje provjeren i prema potrebi ažuriran s obzirom na provjerene informacije dobivene od proizvođača iz Unije.

                     (109)

                     Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 2.

                        Potrošnja

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Potrošnja (u tonama)

                                 37 000–43 000

                                 37 000–43 000

                                 37 000–43 000

                                 37 000–43 000

                                    Indeks (2009. = 100)

                                 100

                                 100

                                 106

                                 108

                                    Izvori: Odgovori na upitnik, Eurostat, baza podataka iz članka 14. stavka 6.

                     (110)

                     Potrošnja u Uniji povećala se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja.

               4.4   Uvoz u Uniju iz NRK-a

         4.4.1.   Obujam i tržišni udio

                     (111)

                     Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 95., gotovo cjelokupan uvoz iz NRK-a obavlja društvo za koje je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da ne vrši damping. Budući da je uvoz obuhvaćen mjerama neznatan (manje od 1 % tržišnog udjela), Komisija je zaključila da te cijene nisu reprezentativne. Komisija je stoga zaključila da se razvoj cijena dampinškog uvoza ne može analizirati. Zbog istog razloga nije bilo moguće izračunati njihovo snižavanje cijene.

               4.5.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

                     (112)

                     Obujam uvoza, cijene i tržišni udio iz drugih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazani su u tablici u nastavku, a prikazani su i podaci za nedampinški uvoz iz Kine. Radi zaštite povjerljivosti, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 106., podaci o tržišnom udjelu i obujmu nedampinškog uvoza iz Kine objavljeni su u obliku indeksa.

                        Tablica 3.

                        Uvoz iz ostalih trećih zemalja i nedampinški uvoz iz Kine

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                    Kina

                                 Obujam uvoza (u tonama)

                                 3 000–3 500

                                 2 500–3 000

                                 3 500–4 000

                                 4 000–4 500

                                 Obujam nedampinškog uvoza

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 84

                                 114

                                 135

                                 Cijena EUR/tona

                                 1 100–1 300

                                 1 100–1 200

                                 1 000–1 100

                                 1 000–1 100

                                 Tržišni udio

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 84

                                 108

                                 125

                                    Turska

                                 Obujam uvoza (u tonama)

                                 2 328

                                 2 522

                                 2 008

                                 2 303

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 108

                                 86

                                 99

                                 Cijena EUR/tona

                                 1 177

                                 1 216

                                 1 240

                                 1 344

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 103

                                 105

                                 114

                                 Tržišni udio

                                    Indeks

                                 100

                                 108

                                 82

                                 92

                                    SAD

                                 Obujam uvoza (u tonama)

                                 4 520

                                 4 828

                                 5 019

                                 5 364

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 107

                                 111

                                 119

                                 Cijena EUR/tona

                                 1 104

                                 1 588

                                 1 204

                                 1 275

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 144

                                 109

                                 116

                                 Tržišni udio

                                    Indeks

                                 100

                                 107

                                 105

                                 110

                                    Indija

                                 Obujam uvoza (u tonama)

                                 934

                                 956

                                 1 299

                                 1 668

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 102

                                 139

                                 179

                                 Cijena EUR/tona

                                 1 537

                                 1 514

                                 1 487

                                 1 545

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 99

                                 97

                                 101

                                 Tržišni udio

                                    Indeks

                                 100

                                 102

                                 132

                                 165

                                    Ostale treće zemlje

                                 Obujam uvoza (u tonama)

                                 819

                                 1 042

                                 1 223

                                 1 088

                                    Indeks (2009. = 100)

                                 100

                                 127

                                 149

                                 133

                                 Cijena EUR/tona

                                 1 148

                                 1 397

                                 1 305

                                 1 411

                                    Indeks (2009. = 100)

                                 100

                                 122

                                 114

                                 123

                                 Tržišni udio

                                    Indeks

                                 100

                                 127

                                 141

                                 123

                                    Ukupno treće zemlje

                                 Obujam uvoza (u tonama)

                                 9 000–12 000

                                 10 000–13 000

                                 11 000–14 000

                                 12 000–15 000

                                    Indeks (2009. = 100)

                                 100

                                 102

                                 112

                                 125

                                 Cijena EUR/tona

                                 1 000–1 200

                                 1 200–1 400

                                 1 200–1 400

                                 1 200–1 400

                                    Indeks (2009. = 100)

                                 100

                                 117

                                 102

                                 106

                                 Tržišni udio

                                    Indeks

                                 100

                                 102

                                 106

                                 116

                                    Izvori: Eurostat, baza podataka iz članka 14. stavka 6.

                     (113)

                     Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja (uključujući nedampinški uvoz iz Kine) na tržište Unije povećao se za približno 25 % tijekom razmatranog razdoblja, a prosječna cijena u istom razdoblju povećala se za približno 6 %. Tržišni udio ostalih trećih zemalja (uključujući nedampinški uvoz iz Kine) isto se tako povećao za približno 16 % tijekom tog istog razdoblja. Industrija Unije istodobno je povećala cijene u prosjeku za 5 % kako je navedeno u nastavku u uvodnoj izjavi 124.

               4.6.   Gospodarsko stanje industrije Unije

                     (114)

                     U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje učinaka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

               4.6.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (115)

                     Tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta industrije Unije kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 4.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Obujam proizvodnje (u tonama)

                                 30 000–40 000

                                 30 000–40 000

                                 30 000–40 000

                                 30 000–40 000

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 100

                                 104

                                 101

                                 Proizvodni kapacitet (u tonama)

                                 40 000–45 000

                                 40 000–45 000

                                 40 000–45 000

                                 40 000–45 000

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 104

                                 103

                                 103

                                 Iskorištenost kapaciteta (%)

                                 80–90

                                 80–90

                                 80–90

                                 80–90

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 96

                                 101

                                 99

                                    Izvor: Odgovori na upitnik

                     (116)

                     Iz toga proizlazi da je došlo do blagog povećanja proizvodnog kapaciteta (za 2–4 %), no obujam proizvodnje i iskorištenost kapaciteta ostali su stabilni.

               4.6.2.   Obujam prodaje i tržišni udio u Uniji

                     (117)

                     Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 5.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Obujam prodaje u Uniji (u tonama)

                                 20 000–30 000

                                 20 000–30 000

                                 20 000–30 000

                                 20 000–30 000

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 99

                                 103

                                 101

                                 Tržišni udio

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 99

                                 98

                                 93

                                    Izvori: Odgovori na upitnik, Eurostat, baza podataka iz članka 14. stavka 6.

                     (118)

                     Prodaja industrije Unije na tržištu Unije ostala je stabilna tijekom razmatranog razdoblja. No tijekom istog razdoblja tržišni udio industrije Unije postupno se smanjio za 7 %, dok se potrošnja u Uniji povećala za 8 %.

               4.6.3.   Zaposlenost i produktivnost

                     (119)

                     Tijekom razmatranog razdoblja razina zaposlenosti i produktivnost u industriji Unije kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 6.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                    Indeks zaposlenika (2015. = 100)

                                 100

                                 103

                                 102

                                 103

                                    Indeks produktivnosti (2015. = 100)

                                 100

                                 97

                                 102

                                 99

                                    Izvor: Odgovori na upitnik

                     (120)

                     Zaposlenost se tijekom razmatranog razdoblja povećala za 3 %. Produktivnost radne snage proizvođača iz Unije, izmjerena kao godišnja proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi, ostala je stabilna tijekom razmatranog razdoblja. Djelomičan razlog za to su nastojanja industrije Unije prethodnih godina da odgovori na pritisak tadašnjeg dampinškog uvoza iz NRK-a, zbog kojeg je produktivnost i prije razmatranog razdoblja dosegnula visoku razinu.

               4.6.4.   Rast

                     (121)

                     Rast potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja iznosio je osam postotnih bodova. Međutim, industrija Unije nije mogla imati koristi od tog blagog povećanja potrošnje jer se njezin tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja nastavio smanjivati.

               4.6.5.   Zalihe

                     (122)

                     Tijekom razmatranog razdoblja razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 7.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Zalihe (tone)

                                 2 000–3 000

                                 2 000–3 000

                                 2 000–3 000

                                 2 000–3 000

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 113

                                 101

                                 108

                                    Izvor: Odgovori na upitnik

                     (123)

                     Iako se razina završnih zaliha industrije Unije povećala od 2015. do RIPR-a, ostala je relativno niska s obzirom na razinu proizvodnje.

               4.6.6.   Prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji i trošak proizvodnje

                     (124)

                     Prosječne jedinične prodajne cijene nepovezanim kupcima u Uniji i prosječni jedinični trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 8.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 101

                                 101

                                 105

                                 Jedinični trošak proizvodnje

                                    Indeks (2015. = 100)

                                 100

                                 102

                                 99

                                 104

                                    Izvor: Odgovori na upitnik

                     (125)

                     Tijekom razmatranog razdoblja trošak industrije Unije povećao se za 3–5 %. Njezine su se cijene istodobno povećale za 4–6 %, pa je industrija Unije mogla pokriti rast troška povećanjem cijena.

               4.6.7.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i plaće

            Tablica 9.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                     RIPR

                     Profitabilnost

                        Indeks (2015. = 100)

                     100

                     86

                     123

                     110

                     Novčani tok

                        Indeks (2015. = 100)

                     100

                     79

                     117

                     103

                     Ulaganja

                        Indeks (2015. = 100)

                     100

                     60

                     91

                     99

                     Povrat ulaganja

                        Indeks (2015. = 100)

                     100

                     88

                     128

                     110

                     Godišnji troškovi rada po zaposleniku

                        Indeks (2015. = 100)

                     100

                     97

                     102

                     103

                        Izvor: Odgovori na upitnik

                     (126)

                     Komisija je utvrdila profitabilnost uzorkovanih proizvođača iz Unije iskazivanjem neto dobiti, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost industrije Unije fluktuirala je između najniže točke od 6–8 % u 2016. do najviše točke od 8–10 % u 2017. te je bila ispod razine ciljane dobiti utvrđene u početnom ispitnom postupku (tj. 12,0 %).

                     (127)

                     Tijekom razmatranog razdoblja novčani tok industrije Unije povećao se za 3 %, dok je razina ulaganja ostala stabilna.

                     (128)

                     U razdoblju od 2015. do razdoblja ispitnog postupka revizije povrat ulaganja, definiran kao dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, povećao se za 10 %. Tijekom istog razdoblja blago su se povećale i prosječne razine plaća, prateći ista kretanja kao i jedinični trošak proizvodnje.

               4.6.8.   Visina dampinga i oporavak od prethodnog dampinga

                     (129)

                     Kako je prethodno objašnjeno, tijekom razmatranog razdoblja nije bilo dampinškog uvoza iz NRK-a pa se visina dampinške marže nije mogla ocijeniti.

                     (130)

                     Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pokazala je znakove oporavka od učinaka prošlog dampinga. Proizvodnja u Uniji, iskorištenost kapaciteta, prodaja i ulaganje ostali su stabilni, dok je kretanje novčanog toka i povrata ulaganja bilo pozitivno. U industriji Unije došlo je čak i do blagog povećanja zaposlenosti tijekom razmatranog razdoblja. Dakle, iako obujam prodaje nije išao ukorak s povećanjem potražnje na tržištu Unije te je ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja, Komisija je zaključila da se industrija Unije oporavila od prethodnog dampinga.

               4.7.   Zaključak

                     (131)

                     Stanje industrije Unije poboljšalo se tijekom razmatranog razdoblja. Većina pokazatelja štete pokazala je pozitivna ili stabilna kretanja. Korist industrije Unije od tih mjera najbolje se vidjeti, među ostalim, iz njezine visoke razine iskorištenosti kapaciteta i povećanja novčanog toka i povrata ulaganja. Uvoz iz NRK-a prisutan na tržištu Unije potječe od jedinog kineskog proizvođača za kojeg nije utvrđen damping tijekom početnog ispitnog postupka. Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               5.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

                     (132)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je zatim ispitala vjerojatnost ponavljanja materijalne štete ako se dopusti istek mjera koje se odnose na NRK.

                     (133)

                     Analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapaciteti NRK-a, privlačnost tržišta Unije, uključujući razmatranja o postojanju antidampinških ili kompenzacijskih mjera za peroksisulfat u ostalim trećim zemljama, ponašanje kineskih proizvođača izvoznika u pogledu cijena na tržištima ostalih trećih zemalja i utjecaj na stanje industrije Unije.

               5.1.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapaciteti u NRK-u

                     (134)

                     NRK je uvjerljivo najveći svjetski izvoznik proizvoda iz postupka revizije. Na temelju ukupne vrijednosti izvezene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije EU je bilo treće po redu izvozno tržište NRK-a (69).

                     (135)

                     Kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama od 100. do 101., proizvođači u NRK-u imaju znatne proizvodne kapacitete i znatan procijenjeni rezervni kapacitet koji uvelike nadilaze ukupnu potrošnju u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               5.2.   Privlačnost tržišta Unije

                     (136)

                     Tržište Unije najveći je svjetski uvoznik proizvoda iz postupka revizije (70). Nadalje, kao što je prethodno prikazano u tablici 1., potrošnja proizvoda iz postupka revizije u Uniji povećala se od 2015. do RIPR-a za 8 %. To pokazuje da je potrošnja u Uniji i dalje velika i da se povećava. Budući da je relativno veliko i ima stabilan rast potrošnje, tržište Unije i dalje je privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima.

                     (137)

                     Osim toga, ostale treće zemlje, kao što su SAD i Indija, uvele su mjere trgovinske zaštite na izvoz proizvoda iz postupka revizije, zbog čega će kineski proizvođači izvoznici teže izvoziti na ta tržišta te će im tržište Unije na koje se taj izvoz može preusmjeriti postati još privlačnije.

               5.3.   Cjenovna politika kineskih proizvođača izvoznika

                     (138)

                     Još jedan element koji dokazuje privlačnost tržišta Unije jest strategija određivanja cijena kineskih proizvođača izvoznika. U tom je kontekstu provedena analiza na temelju usporedbe između prodajnih cijena proizvođača iz Unije i cijena na razini franko tvornica koje u trećim zemljama naplaćuje kineski proizvođač koji surađuje, svedenih na razinu CIF dodavanjem troškova prijevoza u Uniju i osiguranja te prilagođenih za troškove nakon uvoza i konvencionalne carine. Ti su izračuni pokazali da su kineske izvozne cijene 26 % niže od prodajnih cijena proizvođača iz Unije kada ih se usporedi na istoj razini. Ista je analiza provedena na temelju svih kineskih izvoznih cijena u treće zemlje (ne računajući Uniju), kako su navedene u bazi podataka Global Trade Atlas. Ti su izračuni pokazali da su kineske izvozne cijene 18 % niže od prodajnih cijena proizvođača iz Unije kada ih se usporedi na istoj razini. Stoga se može opravdano očekivati da će kineski uvoz ući na tržište Unije po cijenama nižim od onih koje naplaćuje industrija Unije ako se dopusti istek mjera.

                     (139)

                     S obzirom na velike rezervne kapacitete u NRK-u, privlačnost tržišta Unije i cjenovnu politiku kineskih proizvođača izvoznika, kako je sažeto u uvodnim izjavama od 134. do 138., vjerojatno je da bi znatne količine peroksisulfata veoma brzo postale dostupne za prodaju/preusmjeravanje u Uniju po niskim cijenama ako se dopusti istek mjera.

                     (140)

                     Stoga će u industriji Unije, koja trenutačno može zadovoljiti potražnju u Uniji, vjerojatno doći do smanjenja obujma prodaje, ali i tržišnih udjela na tržištu Unije.

               5.4.   Učinak na stanje industrije Unije

                     (141)

                     Kako bi se procijenio vjerojatan učinak na industriju Unije u slučaju isteka mjera, Komisija je analizirala što bi se vjerojatno dogodilo s prodajnim cijenama industrije Unije, obujmom prodaje i profitabilnošću u slučaju da kineski uvoz po niskim cijenama uđe na tržište Unije u znatnim količinama.

                     (142)

                     U tom se pogledu podsjeća da je od 2002. do 2007. došlo do isteka mjera i da se tada kineski dampinški uvoz naglo povećao s 200 tona 2001. na gotovo 9 000 tona 2006., što je dovelo do smanjenja cijena, gubitka tržišnog udjela i znatnog smanjenja profitabilnosti industrije Unije.

                     (143)

                     Na temelju prošlih iskustava i sadašnje konkurentske situacije u industriji Unije Komisija je ispitala kakav bi učinak istek mjera mogao imati na pokazatelje štete. Komisija je stoga provela simulaciju na temelju sljedećih pretpostavki:

                                 (a)

                                 Procijenjeni razvoj obujma prodaje temeljio se na kombinaciji povijesnog povećanja obujma u vrijeme kada su mjere prvi put istekle (tj. kada je kineski dampinški uvoz 2006. dosegnuo 9 000 tona) i sadašnje konkurentske situacije u industriji Unije po vrsti proizvoda, uzimajući u obzir konkurentske prednosti industrije Unije u pogledu različitih vrsta proizvoda (kao što su, primjerice, bolja kvaliteta ili kraći rok isporuke) i činjenicu da se zbog povećanog uvoza ne bi smanjio samo tržišni udio industrije Unije, nego i udio ostalih trećih zemalja.

                                 (b)

                                 Očekivani razvoj cijene industrije Unije temelji se na kineskim izvoznim cijenama koje su prijavljene Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, umanjenima za udio razlika u razini cijene koje su prethodno navedene u uvodnoj izjavi 99., uzimajući u obzir različite vrste proizvoda.

                                 (c)

                                 Dobiveni procijenjeni prihod potom je primijenjen na strukturu troškova industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, koja je provjerena na licu mjesta, kako bi se ponovno izračunali iznosi profitabilnosti.

                     (144)

                     Ta je simulacija pokazala da bi istek mjera doveo do smanjenja obujma prodaje industrije Unije za oko 13 % nakon jedne godine i za 20 % nakon dvije godine te do smanjenja prodajne cijene industrije Unije za približno 15 %. Zbog toga bi za jednu godinu došlo do promjene sadašnjih razina profitabilnosti i nastala bi situacija u kojoj bi industrija Unije gotovo ostvarivala gubitke, a nakon dvije godine došlo bi i do stvarnih gubitaka.

               5.5.   Zaključak

                     (145)

                     Na temelju toga Komisija je zaključila da bi ukidanje mjerâ za uvoz iz NRK-a vjerojatno ubrzo dovelo do ponavljanja materijalne štete nanesene industriji Unije.

               6.   INTERES INDUSTRIJE UNIJE

                     (146)

                     Prethodno je, u uvodnoj izjavi 144. zaključeno da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela ozbiljno pogoršanje stanja u slučaju da antidampinške mjere prestanu vrijediti. Stoga bi nastavak mjera koristio industriji Unije jer bi proizvođači iz Unije trebali moći zadržati obujam prodaje, tržišni udio, profitabilnost i svoje cjelokupno pozitivno gospodarsko stanje. S druge strane, ukidanjem mjera ozbiljno bi se narušila održivost industrije Unije jer je opravdano očekivati premještanje kineskog uvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama i u znatnom obujmu, što bi uzrokovalo ponavljanje štete.

               7.   INTERES KORISNIKA

                     (147)

                     Nijedan od korisnika s kojima se stupilo u kontakt nije odgovorio na upitnik. No jedan je korisnik, Wacker Chemie AG, dostavio podnesak u kojem je tvrdio da bi mjere trebalo ukinuti zbog različitih razloga, koji su razmotreni u nastavku.

                     (148)

                     Prvo, korisnik je tvrdio da se industrija Unije pozitivno razvija unatoč znatnom uvozu iz Kine i velikom uvozu iz drugih izvora po usporedivim cijenama/cijenama koje se često smanjuju. Dakle, industrija Unije trebala bi moći izdržati dodatnu konkurenciju koja proizlazi iz kineskog uvoza. Drugo, Wacker Chemie tvrdio je da su proizvođači iz Unije mogli podizati cijene na tržištu EU-a bez obzira na smanjenja troškova proizvodnje. Naposljetku, ukidanjem mjera potaknulo bi se tržišno natjecanje na tom tržištu i poboljšala mogućnost nabave peroksisulfata po konkurentnim cijenama iz svih izvora.

                     (149)

                     Kao što je navedeno u odjeljku 4.7., Komisija je zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te da je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja povećala svoje prodajne cijene. No to povećanje prodajne cijene bilo je povezano s jednakim povećanjem troška proizvodnje (vidjeti uvodnu izjavu 125.). Komisija je u pogledu cijena i obujma uvoza iz NRK-a podsjetila da gotovo sav uvoz u Uniju iz NRK-a obavlja izvoznik za kojeg je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da ne vrši damping i koji nije predmet sadašnje revizije. Osim toga, uvoz iz ostalih trećih zemalja vršio se po cijenama usporedivima s cijenama industrije Unije i pokazivao je uzlazni, a ne silazni trend. U ispitnom je postupku utvrđeno i da zbog prirode proizvoda, kao i zbog više dostupnih izvora opskrbe na tržištu korisnici lako mogu mijenjati dobavljače. Stoga je Komisija odbacila korisnikove tvrdnje.

                     (150)

                     Nadalje, u početnom ispitnom postupku pokazalo se da je učinak proizvoda iz postupka revizije na troškove proizvoda nizvodno u proizvodnji prilično sporedan i da je učinak antidampinške pristojbe neznatan (71). Korisnici nisu dostavili informacije kojima bi se osporio zaključak iz prethodnih ispitnih postupaka da bi pristojba imala zanemariv učinak na njihovo poslovanje.

               8.   INTERES UVOZNIKA

                     (151)

                     Nijedan od uvoznika s kojima se stupilo u kontakt nije uvozio proizvod iz postupka revizije u znatnom obujmu i stoga nije morao odgovoriti na upitnik. Nijedan od uvoznika koji su se javili Komisiji na početku revizije nije dostavio primjedbe.

                     (152)

                     Ispitnim postupkom potvrđeno je da uvoznici mogu lako kupovati od različitih izvora koji su trenutačno dostupni na tržištu, posebno od industrije Unije, izvoznikâ iz SAD-a i kineskog izvoznika koji prodaje po cijenama koje nisu dampinške. Komisija je u početnom ispitnom postupku utvrdila da udio uvoza peroksisulfata čini od 0,03 % do 1,3 % ukupnog prometa uvoznika (72). Dakle, budući da nije bilo dokaza kojima bi se osporio taj zaključak i s obzirom na to da je uvoz proizvoda iz postupka revizije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bio zanemariv, Komisija je zaključila da mjere ne bi nerazmjerno utjecale na uvoznike.

               9.   ZAKLJUČAK

                     (153)

                     Komisija je u skladu s člankom 21. osnovne uredbe odvagnula različite suprotstavljene interese, a posebno je razmotrila potrebu za zaštitom industrije Unije od vjerojatnog ponavljanja štete. Budući da nije bilo dokaza kojima bi se osporili nalazi iz početnog ispitnog postupka, Komisija je zaključila da uvoznici i korisnici nemaju toliko važnu ulogu da zadržavanje mjera bude očigledno nerazmjerno. S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.

               10.   DALJNJI POSTUPAK

                     (154)

                     Komisija je 8. studenoga 2019. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe („konačna objava”) te je pozvala strane da dostave primjedbe. Komisija nije primila nikakve primjedbe zainteresiranih strana kojima se osporavaju objavljeni nalazi.

                     (155)

                     Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih je uzela u obzir.

               11.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

                     (156)

                     Iz navedenoga slijedi da bi trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na peroksisulfate podrijetlom iz Kine.

                     (157)

                     Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjan trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

                     (158)

                     Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica trebala bi provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te bi trebala osigurati da daljnja primjena stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima.

                     (159)

                     Ako se obujam izvoza jednog od društava koja se koriste pojedinačnom nižom stopom pristojbe znatno poveća, posebno nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U takvim se okolnostima može pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera ako su za to ispunjeni uvjeti. U tom se postupku među ostalim može ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i naknadnim uvođenjem pristojbe na razini zemlje.

                     (160)

                     Ako društvo s pojedinačnom antidampinškom stopom naknadno promijeni naziv, može zatražiti nastavak primjene te stope. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (73). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije s pomoću kojih se može dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

                     (161)

                     Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (74), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata koju treba platiti trebala bi biti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

                     (162)

                     Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz peroksisulfata (persulfata), uključujući kalijev peroksimonosulfat sulfat, trenutačno razvrstanih u oznake KN 2833 40 00 i ex 2842 90 80 (oznaka TARIC 2842908020) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

               2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

                           Društvo

                           Pristojba (%)

                           Dodatna oznaka TARIC

                           ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šangaj

                           0,0

                           A820

                           United Initiators Shanghai Co., Ltd

                           24,5

                           A821

                           Sva ostala društva

                           71,8

                           A999

               3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) [predmetnog proizvoda] iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo [naziv društva i adresa] [dodatna oznaka TARIC] u [predmetna zemlja]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se ne predoči takav račun, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.

               4.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 16. siječnja 2020.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula von der LEYEN

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21., kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EU) 2018/825 (SL L 143, 7.6.2018., str. 1.).

            (2)  SL L 265, 11.10.2007., str. 1.

            (3)  SL L 338, 17.12.2013., str. 11.

            (4)  SL C 110, 23.3.2018., str. 29.

            (5)  SL C 454, 17.12.2018., str. 7.

            (6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1584 od 25. rujna 2019. o pokretanju ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1343/2013 na uvoz peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz Narodne Republike Kine, te o uvjetovanju takvog uvoza evidentiranjem (SL L 246, 26.9.2019., str. 19.).

            (7)  Bruxelles, 20.12.2017. SWD(2017) 483 final/2; dostupno na: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

            (8)  Bilješka u dokumentaciji od 15. siječnja, Sherlock broj t19.000129 (dostupna u otvorenoj dokumentaciji).

            (9)  Bilješka u dokumentaciji od 6. svibnja, Sherlock broj t19.002077 (dostupna u otvorenoj dokumentaciji).

            (10)  Izvješće, str. 6.–7.

            (11)  Izvješće, str. 10.

            (12)  Vidjeti http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (13)  Izvješće, str. 41., 73.–74.

            (14)  Izvješće, str. 120.–121.

            (15)  Izvješće, str. 122.–135.

            (16)  Izvješće, str. 167.–168.

            (17)  Izvješće, str. 169.–170., 200.–201.

            (18)  Izvješće, str. 15.–16., str. 50., str. 84., str. 108.–109.

            (19)  Izvješće, str. 26.

            (20)  Izvješće, str. 31.–32.

            (21)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

            (22)  Izvješće, str. 431.

            (23)  Izvješće, str. 431.

            (24)  Izvješće, str. 431.

            (25)  Izvješće, str. 111.–150.

            (26)  Izvješće, str. 41.–42., 83.

            (27)  Izvješće, str. 69.

            (28)  Izvješće, str. 409.

            (29)  Izvješće, str. 411.

            (30)  Izvješće, str. 66.

            (31)  Izvješće, str. 267.–268.

            (32)  Izvješće, str. 271.

            (33)  Izvješće, str. 217.–234.

            (34)  Izvješće, str. 431.

            (35)  Izvješće, str. 223., 231., 408. i 412.

            (36)  Izvješće, str. 138.–149.

            (37)  Izvješće, str. 216.

            (38)  Izvješće, str. 213.–215.

            (39)  Izvješće, str. 209.–211.

            (40)  Vidjeti uvodnu izjavu 58. Uredbe Komisije (EZ) br. 390/2007, SL L 97, 12.4.2007., str. 6.

            (41)  Vidjeti uvodne izjave od 478. do 493. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/1690, SL L 283, 12.11.2018., str. 1.

            (42)  Izvješće, str. 332.–337.

            (43)  Izvješće, str. 336.

            (44)  Izvješće, str. 337.–341.

            (45)  Izvješće, str. 114.–117.

            (46)  Izvješće, str. 119.

            (47)  Izvješće, str. 120.

            (48)  Izvješće, str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

            (49)  Izvješće, str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

            (50)  Izvješće, str. 362.–363.

            (51)  Izvješće, str. 127.

            (52)  Ekonomska istraživanja OECD-a: Kina 2017., OECD Publishing, Pariz, str. 22. Detaljni podaci dostupni su i u Tromjesečnom izvješću o monetarnoj politici Kine koje objavljuje Narodna banka Kine. Izvješće, str. 241.

            (53)  Izvješće, str. 252.–255.

            (54)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji prihodi, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (pristupljeno 27. ožujka 2019.).

            (55)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports

            (56)  Turski zavod za statistiku, http://www.turkstat.gov.tr

            (57)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

            (58)  Tijekom ispitnog postupka Komisija je uočila da se dvije sirovine u Turskoj raščlanjuju na razini od 12 znamenki, a to su sumporna kiselina i kalijev hidroksid. Gotovo sav uvoz u Tursku prijavljen je pod jednom oznakom, tj. pod oznakom 28 07 00 00 00 19 za sumpornu kiselinu i pod oznakom 28 15 20 00 00 00 za kalijev hidroksid. Kao što je navedeno u bilješci od 15. siječnja 2019., Komisija je upotrijebila šesteroznamenkastu oznaku (HS).

            (59)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, posljednji put pristupljeno 12. kolovoza 2019.

            (60)  To je statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti koju upotrebljava Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, posljednji put pristupljeno 12. kolovoza 2019.

            (61)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, posljednji put pristupljeno 12. kolovoza 2019.

            (62)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608, posljednji put pristupljeno 12. kolovoza 2019. 100 kuruša = 1 turska lira.

            (63)  Podaci su dostupni za polugodišnja razdoblja. Komisija je izračunala da je prosječna cijena u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosila 25 % druge polovine 2017., 50 % prve polovine 2018. i 25 % druge polovine 2018.

            (64)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201988/orbis/1/Companies/report/Index?format=114678F1-A093-E711-8A1A-2C44FD99A5A0&BookSection=GLOBALSTANDARDFORMAT&seq=0

            (65)  Kao što je napomenuto u uvodnoj izjavi 5., Komisija je 26. rujna 2019. u pogledu tog uvoza pokrenula ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. Ispitni postupak odnosi se na društvo ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd.

            (66)  Proizvođač izvoznik izvozio je u 25 zemalja u Aziji, Amerike, Afriku i u europske zemlje koje nisu članice Unije.

            (67)  U odjeljku 4.2.2. točki (b) otvorenog priloga zahtjevu podnositelji zahtjeva naveli su popis kineskih proizvodnih kapaciteta na temelju internetskih stranica društava.

            (68)  Podnositelji zahtjeva prijavili su višak kapaciteta u otvorenoj verziji zahtjeva, odjeljak 4.1.2., str. 18.

            (69)  Prema statističkim podacima iz baze podataka GTA.

            (70)  Prema statističkim podacima iz baze podataka GTA.

            (71)  SL L 97, 12.4.2007., str. 6.

            (72)  SL L 97, 12.4.2007., str. 6.

            (73)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

            (74)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).