title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/649 оd 5. travnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine

text:
                  6.4.2017

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 92/68

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/649
      оd 5. travnja 2017.
      o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
      budući da:
      1.   POSTUPAK

      1.1.   Privremene mjere

                  (1)

                  Europska komisija („Komisija”) uvela je 7. listopada 2016. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1778 (2) („Privremena uredba”) privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz u Uniju određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika bilo da su u kolutima ili ne (uključujući proizvode koji su odrezani na određenu dužinu i „uske trake”), samo toplovaljanih i dalje neobrađenih, koji nisu platirani niti prevučeni („predmetni proizvod”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).

                  (2)

                  Ispitni postupak pokrenut je 13. veljače 2016. (3) na temelju pritužbe koju je 4. siječnja 2016. podnijela Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji čine više od 90 % ukupne proizvodnje određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika u Uniji.

                  (3)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 23. Privremene uredbe, ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2015. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

                  (4)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 3. Privremene uredbe, Komisija je pokrenula i sljedeća dva ispitna postupka:

                              (a)

                              dana 13. svibnja 2016. (4) antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine;

                              (b)

                              dana 7. srpnja 2016. (5) antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije, Srbije i Ukrajine.

            1.2.   Evidentiranje

                  (5)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Privremene uredbe, podnositelj pritužbe podnio je 5. travnja 2016. zahtjev za evidentiranje uvoza predmetnog proizvoda iz NRK-a. Dana 2. lipnja 2016. podnositelj pritužbe ažurirao je zahtjev pružanjem novijih financijskih podataka, ali ga je 11. kolovoza 2016. povukao.

            1.3.   Naknadni postupak

                  (6)

                  Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je uvedena privremena antidampinška pristojba (privremena objava), nekoliko zainteresiranih strana dostavilo je pisane podneske. Saslušanje je omogućeno svim stranama koje su to zatražile.

                  (7)

                  Kako je detaljno opisano u uvodnoj izjavi 135. i u nastavku, službe Komisije pozvale su jednu zainteresiranu stranu da zatraži intervenciju službenika za saslušanje u određenim trgovinskim postupcima („službenik za saslušanje”) u pogledu točnosti privremenih izračuna i u pogledu njezina prava na pristup povjerljivim podacima. To saslušanje održano je 7. veljače 2017.

                  (8)

                  Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala nužnima za donošenje konačnih zaključaka. U cilju prikupljanja sveobuhvatnijih podataka o troškovima proizvodnje u Uniji (po vrsti proizvoda po tromjesečju razdoblja ispitnog postupka), od proizvođača iz Unije u uzorku tražilo se da dostave dodatne podatke. Svi proizvođači iz Unije u uzorku dostavili su tražene podatke.

                  (9)

                  Komisija je sve strane obavijestila o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih namjerava uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz predmetnog proizvoda u Uniju. Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na konačnu objavu.

                  (10)

                  Primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir.

            1.4.   Predmetni proizvod i istovjetni proizvod

                  (11)

                  U uvodnoj izjavi 24. Privremene uredbe navedena je privremena definicija predmetnog proizvoda.

                  (12)

                  U uvodnim izjavama od 29. do 35. Privremene uredbe navedena je tvrdnja kineskog proizvođača izvoznika i uvoznika da alatni čelik i brzorezni čelik treba isključiti iz opsega proizvoda te razlozi zašto je Komisija privremeno isključila alatni čelik i brzorezni čelik iz opsega proizvoda.

                  (13)

                  Nakon konačne objave podnositelj pritužbe ponovio je svoju primjedbu da ta tvrdnja nije utemeljena i da postoji rizik od izbjegavanja mjera ako Komisija prihvati te tvrdnje. Komisija je napomenula da je rizik izbjegavanja mjera već uzela u obzir u privremenoj fazi. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 34. Privremene uredbe, zaključila je da uvoz alatnog čelika i brzoreznog čelika čini, u pogledu obujma, oko 1,25 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom 2015. te da su oni razvrstani u različite, specifične oznake KN. Nadalje, Komisija nije zaprimila nikakve dokaze koji bi upućivali na promjenu strukture trgovine nakon uvođenja privremenih mjera, koja bi upućivala na moguće izbjegavanje mjera.

                  (14)

                  Iz razloga navedenih u uvodnim izjavama od 32. do 34. Privremene uredbe i s obzirom na to da nisu dostavljene nove činjenice ili dokazi, Komisija je ostala pri svojoj odluci o isključivanju alatnog čelika i brzoreznog čelika iz opsega proizvoda.

                  (15)

                  U uvodnim izjavama od 36. do 37. Privremene uredbe navedena je tvrdnja talijanskog korisnika da određene druge vrste proizvoda trebaju biti isključene iz opsega proizvoda. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 38. i 39. Privremene uredbe, Komisija je te zahtjeve privremeno odbacila, ali je izjavila da će dodatno istražiti taj zahtjev za isključenje proizvoda. Nakon privremene objave, taj talijanski korisnik ponovio je svoj zahtjev.

                  (16)

                  Tijekom posjeta na licu mjesta radi provjere u prostorijama trgovačkog društva, Komisija je tražila pojašnjenje činjenica koje je iznio taj korisnik.

                  (17)

                  Međutim, korisnik tijekom tih razgovora nije iznio nikakav novi element. Komisija je stoga odbacila te tvrdnje i potvrdila svoje zaključke donesene u uvodnim izjavama 38. i 39. Privremene uredbe.

                  (18)

                  Nakon konačne objave talijanski korisnik ponovio je svoj zahtjev da se iz opsega predmetnog proizvoda isključe intersticijski slobodne (IF) vrste čelika, dvofazne vrste čelika, vrste čelika s visokim udjelom ugljika i vrste čelika s neusmjerenim zrnima. Taj je korisnik uputio na razgovor s istražiteljima Komisije tijekom kojeg su službenici Komisije, prema tvrdnjama korisnika, prihvatili da između „običnih” i ostalih visokokvalitetnih vrsta predmetnog proizvoda postoji razlika u pogledu kemijskih svojstava i krajnjih uporaba. Nadalje, taj korisnik uputio je na dva druga ispitna postupka u kojima je Komisija odlučila isključiti određene vrste proizvoda. Prvi predmet odnosio se na ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera u pogledu određene aluminijske folije iz Narodne Republike Kine na temelju navodne male modifikacije proizvoda. U tom je predmetu određena vrsta aluminijske folije koja se upotrebljavala za daljnju obradu navodno isključena iz proširenja na malo modificirani proizvod (6). Drugi predmet odnosio se na ispitni postupak u pogledu određenih čelika otpornih na koroziju (CRS) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (7), u kojem je opseg proizvoda definiran tako da su iz područja primjene mjera isključeni čelici za automobilsku industriju.

                  (19)

                  Komisija je odbila taj zahtjev. Prvo, sastanak u prostorijama trgovačkog društva održan je u svrhu razmjene informacija radi pojašnjenja određenih pitanja koja je postavio korisnik. Korisnik ne može na temelju takvog neformalnog sastanka imati legitimna očekivanja. Nadalje, suprotno tvrdnjama korisnika, istražitelji Komisije nikada se nisu složili da postoji razlika između određenih vrsta predmetnog proizvoda u pogledu kemijskih svojstava i krajnje uporabe. Drugo, istina je da trenutačni opis i oznake KN predmetnog proizvoda uključuju različite vrste s gledišta kvalitete. Međutim, proces proizvodnje predmetnog proizvoda podrazumijeva da proizvođači iz Unije i proizvođači izvoznici proizvode visokokvalitetne vrste predmetnog proizvoda, a kvalitetnije vrste proizvode se iz istog osnovnog materijala i s istom proizvodnom opremom. Takav argument stoga nije dovoljan da dovede do isključenja koje je zatražio korisnik. Treće, oba su predmeta na koje upućuje korisnik još uvijek u tijeku i nisu doneseni konačni zaključci. Nadalje, jedan od tih predmeta (predmet koji se odnosi na određenu vrstu aluminijske folije) odnosi se na slučaj izbjegavanja mjera i stoga nije relevantan. Četvrto, za različite vrste predmetnog proizvoda, uključujući za takozvane visokokvalitetne vrste, razlika između brojnih vrsta predmetnog proizvoda ne može se utvrditi vizualnim pregledom i stoga carinska tijela ne bi mogla izvršiti isključenje. Četvrto, u mnogim slučajevima razlika između proizvoda ne može se utvrditi ni kemijskom analizom niti mikrostrukturnim testovima jer ta posebna obilježja nastaju tek kasnije tijekom daljnjeg postupka hladnog valjanja. Zaključno, te vrste relativno bolje kvalitete također su potpuno obuhvaćene definicijom predmetnog proizvoda i nije iznesen uvjerljivi argument za njihovo isključenje iz opsega predmetnog proizvoda.

                  (20)

                  Budući da nije bilo drugih primjedbi u pogledu opsega proizvoda i istovjetnog proizvoda, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 24. do 28. Privremene uredbe.

                  (21)

                  Predmetni proizvod stoga se definira kao određeni plosnato valjani proizvodi od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika, bilo da su u kolutima ili ne (uključujući proizvode koji su odrezani na određenu dužinu i „uske trake”), samo toplovaljani i dalje neobrađeni, koji nisu platirani niti prevučeni, podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
                  Predmetni proizvod ne uključuje sljedeće:

                              —

                              proizvode od nehrđajućeg čelika i silicijskog elektročelika s usmjerenim zrnima,

                              —

                              proizvode od alatnog čelika i brzoreznog čelika,

                              —

                              proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili više, i

                              —

                              proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine 4,75 mm ili više, ali ne deblje od 10 mm, i širine 2 050 mm ili više.

                        Predmetni proizvod trenutačno je obuhvaćen oznakama KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 i 7226 91 99.

            2.   DAMPING

      2.1.   Uobičajena vrijednost

                  (22)

                  Nakon uvođenja privremenih mjera i nakon konačne objave, Kinesko udruženje za željezo i čelik (CISA) tvrdilo je da je razlikom između štete i dampinške marže dovedena u pitanje točnost metodologije koju je upotrijebila Komisija. CISA je procijenila da je uobičajena vrijednost u analognoj zemlji bila 61 % veća od ciljne cijene za industriju Unije. CISA tvrdi da su uobičajene vrijednosti koje je dostavio proizvođač koji je povezan s podnositeljem pritužbe, kao što je slučaj u ovom ispitnom postupku, ponekad neuobičajeno visoke.

                  (23)

                  Nadalje, CISA je tvrdila da bi Komisija, ako su podaci činjenično točni i budući da postoji takva razlika, trebala poništiti izbor SAD-a kao valjane analogne zemlje, prilagoditi podatke ili umjesto njih upotrijebiti podatke EU-a.

                  (24)

                  U skladu sa zakonodavstvom Unije, Komisija ima pravo upotrijebiti cijene trgovačkih društava povezanih s proizvođačima iz EU-a, kada je analogna zemlja primjerena. To je bio slučaj u pogledu ispitnih postupaka o čeličnim šipkama visoke otpornosti na zamor za armirani beton (Južna Afrika) (8) i hladnovaljanim plosnatim čeličnim proizvodima (Kanada) (9), kako je spomenula sama CISA. Postojanjem odnosa između proizvođača iz analogne zemlje i proizvođača iz Unije ne poništava se utvrđivanje uobičajene vrijednosti utemeljeno na propisno provjerenim podacima i on ne utječe na utvrđivanje te vrijednosti.

                  (25)

                  Izračuni u pogledu uobičajene vrijednosti obavljali su se i potvrđivali u skladu s primjenjivim zakonskim pravilima. Oni su činjenično točni.

                  (26)

                  SAD je konkurentno tržište s deset domaćih proizvođača i znatnim uvozom iz nekoliko zemalja. U njemu su na snazi antidampinške i kompenzacijske mjere, zbog čega njegova trgovačka društva mogu poslovati pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Komisija stoga ne vidjeti razlog zašto ne bi upotrebljavala cijene SAD-a. Osim toga, nisu dostavljeni dokazi kojima bi se opravdala prilagodba.

                  (27)

                  Nakon konačne objave jedna zainteresirana strana ponovno je dovela u pitanje izbor SAD-a kao valjane analogne zemlje u predmetnom slučaju izrazivši sumnju u pouzdanost uobičajene vrijednosti u toj zemlji koju je smatrala previsokom u usporedbi s cijenom na tržištu Unije. Budući da su podaci proizvođača iz analogne zemlje provjereni i utvrđeno je da su točni, taj je argument odbačen.

                  (28)

                  Kada je riječ o prijedlogu u pogledu cijena koje su stvarno plaćene ili plative u Uniji, člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe predviđena je uporaba takvih cijena samo kada nije moguća uporaba cijena u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva ili izvoza te zemlje. Budući da se u ovom slučaju mogu upotrijebiti cijene SAD-a (metoda analogne zemlje), taj je prijedlog odbačen.

                  (29)

                  Komisija je stoga potvrdila svoje nalaze u pogledu uobičajene vrijednosti.

            2.2.   Izvozne cijene

                  (30)

                  Komisija je u privremenoj fazi izvršila prilagodbe transakcija u slučajevima kada proizvođači izvoznici izvoze predmetni proizvod u Uniju preko povezanih trgovačkih društava koja djeluju kao uvoznik.

                  (31)

                  Prilagodbe su izvršene u odnosu na stvarnu dobit povezanih uvoznika.

                  (32)

                  Međutim, zbog odnosa između tih proizvođača izvoznika i povezanih trgovaca/uvoznika, stvarna dobit povezanih uvoznika mora se smatrati nepouzdanom. Zbog toga, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe, tijelo koje provodi ispitni postupak trebalo bi na razumnoj osnovi utvrditi odgovarajuću profitnu maržu. Komisija je smatrala da u toj situaciji razumnu osnovu čini dobit nepovezanog uvoznika.

                  (33)

                  Međutim, s obzirom na to da s Komisijom tijekom ovog ispitnog postupka nije surađivao nijedan nepovezani uvoznik, ona je upotrijebila dobit nepovezanog uvoznika vrlo sličnog proizvoda. Komisija je stoga upotrijebila dobit uvoznika hladnovaljanih plosnatih čeličnih proizvoda, koji su u mnogim vidovima slični predmetnom proizvodu, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 221. Privremene uredbe. Dobit je utvrđena tijekom ispitivanja hladnovaljanih plosnatih čeličnih proizvoda navedenih u prethodnoj uvodnoj izjavi 24. U skladu s time prilagođen je izračun izvoznih cijena.

            2.3.   Usporedba

                  (34)

                  Proizvođač izvoznik Jiangsu Shagang Group tvrdio je da Komisija nije objavila sve prilagodbe izvozne cijene Shaganga i uputio je na jednu određenu prilagodbu. Komisija je objasnila da je pravna osnova za ovu prilagodbu bio članak 2. stavak 10. točka i. Osnovne uredbe u kojem se spominje uvećani iznos koji je zaprimilo povezano trgovačko društvo koje obavlja poslove koji su slični poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije. Društvo Shagang tvrdilo je u svojem odgovoru da bi ga trebalo smatrati jedinstvenim gospodarskim subjektom s njegovim povezanim društvima i da tu prilagodbu stoga ne bi trebalo izvršiti. Na temelju zahtjeva društva Shagang, 16. studenoga 2016. održano je saslušanje društva Shagang i službi Komisije radi daljnjeg razmatranja tog pitanja. Nadalje, nakon konačne objave, 12. siječnja 2017. održano je drugo saslušanje na kojem se, među ostalim, razgovaralo o toj prilagodbi.

                  (35)

                  Društvo Shagang ponovilo je da njegova povezana društva (dva trgovca smještena u Hong Kongu i Singapuru) trguju samo proizvodima društva Shagang, kada je riječ o proizvodima od čelika, te da činjenica da povezani trgovci sudjeluju i u trgovanju proizvodima (koji nisu proizvodi od čelika) koje nije proizvelo društvo Shagang nije relevantna za utvrđivanje postojanja jedinstvenog gospodarskog subjekta.

                  (36)

                  U skladu s utvrđenom sudskom praksom, institucije Unije dužne su uzeti u obzir sve čimbenike koji su nužni kako bi se moglo utvrditi obavlja li povezani trgovac sve poslove integriranog prodajnog odjela unutar tog proizvođača i ti čimbenici ne smiju biti ograničeni na predmetni proizvod. Institucije Unije posebno imaju pravo uzeti u obzir čimbenike poput toga prodaje li povezani trgovac druge proizvode osim predmetnog proizvoda te prodaje li on proizvode koje mu isporučuju drugi proizvođači osim onoga s kojim je povezan. Komisija je u skladu s time analizirala nekoliko čimbenika i utvrdila, među ostalim, sljedeće: i. povezano trgovačko društvo u Kini dosljedno je svojim povezanim trgovcima u inozemstvu naplaćivalo uvećani iznos; ii. glavna djelatnost tih trgovaca, koja je činila otprilike 90 % njihova prometa, bilo je trgovanje proizvodima koji nisu predmetni proizvod, uključujući aktivnosti trgovanja s nepovezanim stranama; iii. u nekim slučajevima utvrđeno je da su tijekom prodaje za izvoz u Uniju plaćene naknade i troškovi; iv. u dozvoli za poslovanje jednog od tih povezanih trgovaca njegove glavne djelatnosti opisane su kao „veleprodaja uz naknadu ili na temelju ugovora, tj. djelatnosti agenata za prodaju uz posredničku naknadu”; v. na temelju provjerenog računa dobiti i gubitka utvrđeno je da su svi relevantni uredski troškovi pokriveni vlastitom dobiti povezanih trgovaca umjesto financijskim doprinosima matičnog društva. Komisija je stoga zaključila da povezani trgovci i društvo Shagang ne čine jedinstveni gospodarski subjekt. Tvrdnja je stoga odbačena i zadržana je prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. Osnovne uredbe.

            2.4.   Dampinška marža

                  (37)

                  Zbog ispravka izračuna izvozne cijene prethodno spomenutog u uvodnoj izjavi 33., dampinške marže dviju skupina trgovačkih društava ponovno su izračunane i stoga su se malo povećale. To povećanje utjecalo je i na dampinšku maržu svih ostalih trgovačkih društava koja surađuju i onih koja ne surađuju jer se ta marža temelji na maržama trgovačkih društava koja surađuju.

                  (38)

                  Konačne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

                     Tablica 1.

                     Dampinške marže, NRK

                              Kineski proizvođači izvoznici

                              Konačna dampinška marža

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              97,3 %

                              Hesteel Group Co., Ltd.

                              95,5 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              Ostala trgovačka društva koja surađuju

                              100,5 %

                              Sva ostala trgovačka društva

                              106,9 %

            3.   ŠTETA

      3.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                  (39)

                  Budući da nije bilo primjedbi u pogledu definicije industrije Unije i proizvodnje u Uniji, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 62. do 66. Privremene uredbe.

            3.2.   Potrošnja u Uniji

                  (40)

                  Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je ukupna potrošnja u Uniji podcijenjena jer je iz izračuna potrošnje Unije isključena prodaja proizvođača iz Unije povezanim trgovačkim društvima, pod uvjetima koji se mogu usporediti s uvjetima na slobodnom tržištu.

                  (41)

                  Ta je tvrdnja odbačena: prvo, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 69. Privremene uredbe, za analizu štete važno je razlikovati tržište za vlastitu potrošnju od slobodnog tržišta jer proizvodi namijenjeni za vlastitu potrošnju nisu izloženi izravnom tržišnom natjecanju s uvozom, a transferne cijene utvrđuju se unutar skupina u skladu s različitim cjenovnim politikama. S druge strane, proizvodnja namijenjena slobodnom tržištu u izravnom je tržišnom natjecanju s uvozom predmetnog proizvoda, a cijene su cijene na slobodnom tržištu. Drugo, ukupno slobodno tržište uključuje prodaju proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima i prodaju koja nije za vlastitu potrošnju povezanim trgovačkim društvima. Proveden je ispitni postupak i potvrđeno je da je ta prodaja koja nije za vlastitu potrošnju zaista prodaja po tržišnim cijenama i da je povezani kupac mogao slobodno izabrati dobavljača, neovisno o tome je li povezan. Stoga potrošnja Unije (slobodno tržište) nije podcijenjena.

                  (42)

                  S tim u vezi, u tablicama 2. i 3. Privremene uredbe prikazano je i objašnjeno kretanje potrošnje Unije na tržištu za vlastitu potrošnju i slobodnom tržištu. Ako se spoje te dvije tablice, ukupna potrošnja (uključujući tržište za vlastitu potrošnju i slobodno tržište) kretala se u razmatranom razdoblju na sljedeći način:

                     Tablica 2.

                     Ukupna potrošnja (tržište za vlastitu potrošnju i slobodno tržište) (u tonama)

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Ukupna potrošnja

                              72 181 046

                              74 710 254

                              76 026 649

                              77 427 389

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 107

                                 Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik i Eurostat.

                  (43)

                  U prethodnoj tablici prikazano je da se ukupna potrošnja povećala do razine koja je bila viša tijekom razdoblja ispitnog postupka nego na početku razmatranog razdoblja. To se kretanje objašnjava povećanjem potrošnje za vlastite potrebe koja je, u apsolutnom smislu, bila znatno veća od povećanja potrošnje na slobodnom tržištu.

                  (44)

                  Komisija je stoga potvrdila svoje zaključke o potrošnji u Uniji iz uvodnih izjava od 67. do 74. Privremene Uredbe.

            3.3.   Uvoz iz predmetne zemlje

                  (45)

                  Budući da nije bilo primjedaba u pogledu obujma, tržišnog udjela i cijene uvoza iz predmetne zemlje, Komisija je potvrdila i svoje zaključke na tu temu iz uvodnih izjava od 75. do 82. Privremene uredbe.

            3.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

      3.4.1.   Opće primjedbe

                  (46)

                  Nisu zaprimljene primjedbe u pogledu ovog dijela Privremene uredbe.

            3.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

                  (47)

                  Nakon privremenih mjera jedna zainteresirana strana tvrdila je da većina makroekonomskih pokazatelja o industriji Unije pokazuje pozitivna kretanja i nije se složila sa zaključkom Komisije da je industriji Unije nanesena materijalna šteta.

                  (48)

                  Ta je tvrdnja odbačena. Prvo, Komisija u Privremenoj uredbi nije navela da je industriji Unije nanesena materijalna šteta. Naprotiv, ona je u uvodnoj izjavi 119. Privremene uredbe izjavila da je industrija Unije bila u lošem stanju na kraju ispitnog razdoblja, ali ne do te mjere da je u razmatranom razdoblju pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. Drugo, u pogledu toga, kako je opisano u uvodnoj izjavi 117. Privremene uredbe, Komisija je uputila na činjenicu da su u pogledu nekih makroekonomskih pokazatelja (kao što su obujam proizvodnje, stope iskorištenosti kapaciteta zbog povećanja potrošnje za vlastite potrebe i slobodne potrošnje) još uvijek zabilježena pozitivna kretanja.

                  (49)

                  Komisija je stoga potvrdila svoje zaključke o makroekonomskim pokazateljima iz uvodnih izjava od 87. do 103. Privremene uredbe.

            3.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

                  (50)

                  Ista zainteresirana strana napomenula je da je tijekom razmatranog razdoblja, neovisno o obujmu uvoza iz Kine (mali ili velik), jedinični trošak proizvođača iz Unije u uzorku uvijek bio viši od njihovih prodajnih cijena, a jedina iznimka bila je 2014. Također je istaknula da su proizvođači iz Unije u uzorku većinom bili neprofitabilni tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je ta zainteresirana strana zatražila od Komisije da dodatno ispita zašto se dogodilo sljedeće:

                              (a)

                              proizvođači čelika iz Unije u uzorku pretrpjeli su tijekom razdoblja 2012.–2013. svoj najveći gubitak kada je obujam uvoza iz Kine bio na niskoj razini, a cijene uvoza iz Kine bile su jednake cijenama industrije Unije ili čak veće od njih;

                              (b)

                              tijekom tog istog razdoblja njihove prodajne cijene bile su niže od njihova jediničnog troška proizvodnje.

                  (51)

                  Komisija je u tom pogledu prvo uputila na uvodnu izjavu 106. Privremene uredbe. U toj uvodnoj izjavi Komisija je izjavila da su, uz pad potražnje za čelikom 2012., na uspješnost industrije Unije 2012. i 2013. negativno utjecale i posljedice dužničke krize u europodručju. Industrija Unije počela se oporavljati 2014. i taj se oporavak nastavio i u prvoj polovini 2015. To privremeno poboljšanje stanja industrije EU-a bilo je posljedica povećanih napora usmjerenih na očuvanje konkurentnosti, posebno povećanjem produktivnosti radne snage u Uniji. Drugo, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 107. Privremene uredbe, troškovi proizvodnje ostali su uglavnom viši od prodajnih cijena koje su se smanjivale, te su proizvođači iz Unije, kako bi ograničili gubitak tržišnog udjela, slijedili silazno kretanje cijena i znatno smanjili svoje prodajne cijene, osobito tijekom 2015. Komisija je stoga smatrala da je dostatno ispitala i pojasnila te elemente.

                  (52)

                  Ista zainteresirana strana tvrdila je i da je pri ponovnom izračunu prodajne količine na temelju tablica 7. i 14. iz Privremene uredbe zaključila da proizvođači iz Unije u uzorku čine samo 31 % ukupnog obujma prodaje industrije Unije, dok je u uvodnoj izjavi 64. Privremene uredbe navedeno da oni čine 45 % ukupne proizvodnje Unije. Ta je zainteresirana strana tvrdila da je zbog tako velike razlike upitna reprezentativnost uzorka te da bi se bilo kakvom promjenom u uzorku dobili potpuno drugačiji nalazi u pogledu štete.

                  (53)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 64. Privremene uredbe, utvrđeno je da ukupna proizvodnja Unije iznosi otprilike 74,7 milijuna. To uključuje slobodno tržište i tržište za vlastitu potrošnju. Međutim, u tablicama 7. i 14. Privremene uredbe jasno se upućuje samo na slobodno tržište. One stoga uključuju samo prodaju na slobodnom tržištu. Pronađena razlika može se objasniti činjenicom da je ukupna proizvodnja koju je ta zainteresirana strana upotrijebila za usporedbu uključivala prodaju za vlastitu potrošnju, a trebala je uključivati samo prodaju na slobodnom tržištu. Iz toga proizlazi da nema razloga sumnjati u reprezentativnost odabranog uzorka.

                  (54)

                  Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 104. do 116. Privremene Uredbe.

            3.4.4.   Zaključak o šteti

                  (55)

                  Na temelju analize primjedbi, kako je sažeto u prethodno navedenim uvodnim izjavama od 39. do 54., Komisija je potvrdila svoje zaključke iz uvodnih izjava od 117. do 119. Privremene uredbe. Komisija je zaključila da je industrija Unije bila u lošem stanju na kraju razdoblja ispitnog postupka, ali ne do te mjere da je u razmatranom razdoblju pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

            4.   PRIJETNJA ŠTETE

                  (56)

                  U skladu sa sudskom praksom, kada provode antidampinške ispitne postupke pokrenute na temelju navoda o prijetnji štete institucije Unije u određenim okolnostima imaju pravo uzeti u obzir podatke o razdoblju nakon ispitnog postupka. U sudskoj praksi doista se smatra da je za utvrđivanje postojanja prijetnje štete, zbog same njezine prirode, potrebna prognostička analiza. Nadalje, u skladu s člankom 3. stavkom 9. Osnovne uredbe utvrđivanje prijetnje materijalne štete treba se temeljiti na činjenicama, a ne na običnom navodu, pretpostavci ili dalekoj mogućnosti, a promjena okolnosti koja bi mogla dovesti do situacije u kojoj bi damping prouzročio štetu mora biti jasno predviđena i neminovna.

                  (57)

                  Kako je odobreno sudskom praksom i navedeno u uvodnoj izjavi 122. Privremene uredbe, Komisija je nakon uvođenja privremenih mjera nastavila provoditi svoju prognostičku analizu prikupljanjem poglavito podataka iz druge polovine 2016. za sve čimbenike iz privremenog ispitnog postupka te analizom mogu li se ti dodatni podaci upotrijebiti za potvrdu ili poništavanje nalaza utemeljenih na podacima iz razdoblja ispitnog postupka.

                  (58)

                  Komisija dalje podsjeća da se u skladu s člankom 6. stavkom 1. Osnovne uredbe, koji se jednako primjenjuje na ispitne postupke pokrenute na temelju navoda o prijetnji štete, reprezentativni nalazi moraju temeljiti na razdoblju koje završava prije pokretanja postupka. Tim se načelom nastoji osigurati reprezentativnost i pouzdanost rezultata ispitnog postupka osiguravanjem da na čimbenike na kojima se temelji utvrđivanje dampinga i štete ne utječe ponašanje predmetnih proizvođača nakon pokretanja antidampinškog postupka i stoga da je konačna pristojba nametnuta kao rezultat postupka primjerena za učinkoviti ispravak štete uzrokovane dampingom.

            4.1.   Znatna stopa povećanja dampinškog uvoza na tržište Unije koja upućuje na vjerojatnost znatnog povećanja uvoza

      4.1.1.   Ažuriranje podataka nakon razdoblja ispitnog postupka

                  (59)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 124. Privremene uredbe, uvoz iz predmetne zemlje znatno se povećao od 2012. do razdoblja ispitnog postupka s 246 720 na 1 519 304 tone. U istoj uvodnoj izjavi navedeno je i da se obujam uvoza iz Kine u prvoj polovini 2016. (773 275 tona) dodatno povećao (za 8,5 %) u odnosu na prvu polovinu 2015. (712 390 tona).

                  (60)

                  Dostupni podaci za dodatno razdoblje od srpnja do rujna 2016. pokazuju da se dampinški uvoz iz Kine počeo smanjivati u usporedbi s razdobljem ispitnog postupka (2015.) i s razdobljem nakon razdoblja ispitnog postupka od siječnja do lipnja 2016., ako se prikaže u obliku mjesečnih prosjeka.

                     Tablica 3.

                     Kretanja obujma uvoza iz Kine (u tonama)

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka (2015.)

                              siječanj–lipanj 2016.

                              srpanj–rujan 2016.

                              Obujam uvoza iz Kine

                              592 104

                              1 519 304

                              773 275

                              296 267

                              Prosječni mjesečni uvoz iz Kine

                              49 342

                              126 608

                              128 879

                              98 756

                                 Izvor: Eurostat.

                  (61)

                  Komisija je stoga zaključila da je kretanje povećanja obujma zaustavljeno. Međutim, procjenjujući značaj i pouzdanost tih podataka za potvrđivanje ili poništavanje analize prijetnje štete, Komisija je primijetila i sljedeće:

                              (a)

                              prosječni mjesečni obujam uvoza iz Kine u razdoblju od srpnja do rujna 2016. još uvijek je dvostruko veći od prosječnog mjesečnog uvoza zabilježenog 2014.;

                              (b)

                              smanjenje prosječnog mjesečnog obujma uvoza iz Kine od srpnja 2016. do rujna 2016. (u usporedbi s 2015.) može se objasniti sljedećim:

                                          —

                                          odvraćajućim učinkom zahtjeva za evidentiranje koji je podnositelj pritužbe podnio 5. travnja 2016. i njegove ažurirane verzije iz lipnja 2016. (koji je povučen tek sredinom kolovoza 2016.),

                                          —

                                          donošenjem Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 2016/1329 (10), u skladu s kojom su antidampinške pristojbe prvi puta naplaćene retroaktivno, i

                                          —

                                          saznanjem o namjeri Komisije da odluči o privremenim mjerama u roku od 8 mjeseci od pokretanja postupka (umjesto u roku od 9 mjeseci).

            4.1.2.   Primjedbe zainteresiranih strana nakon Privremene uredbe

                  (62)

                  Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je Komisija svoju analizu poglavito temeljila na skupu podataka, tj. s kraja 2015., koji su u trenutku provođenja ispitnog postupka bili stari više od devet mjeseci i na temelju kojih se ne može dobiti najpouzdanija naznaka o vjerojatnosti znatnog povećanja uvoza. Nadalje, tvrdila je i da bi analiza kretanja uvoza u reprezentativnom razdoblju pokazala da se obujam uvoza smanjuje. Stoga je ta zainteresirana strana ocijenila da je analiza prijetnje štete koju je provela Komisija bila manjkava.

                  (63)

                  Komisija je prvo izjavila da je sve podatke koji su tada bili dostupni navela u uvodnoj izjavi 124. Privremene uredbe i za razmatrano razdoblje i za razdoblje nakon ispitnog postupka. Drugo, Komisija je u uvodnoj izjavi 60. ponovno ažurirala sve informacije o obujmu uvoza iz Kine. U tom ažuriranju Komisija je zaista napomenula da se prosječni mjesečni obujam uvoza iz Kine povećavao od srpnja 2016. nadalje. Međutim, to se smanjenje uglavnom može objasniti razlozima navedenim u uvodnoj izjavi 61.

            4.1.3.   Primjedbe zainteresiranih strana nakon konačne objave

                  (64)

                  Nakon konačne objave, Kinesko udruženje za željezo i čelik (CISA) s jedne strane pozdravilo je činjenicu da je Komisija upotrijebila dodatne podatke iz razdoblja nakon ispitnog postupka, ali je, s druge strane, tvrdilo da je Komisija netočno procijenila kretanja uvoza iz Kine od srpnja 2016. nadalje. Ta je zainteresirana strana izjavila da se, s činjenične strane, obujam uvoza iz Kine počeo stabilno smanjivati od početka 2016. Nadalje, tvrdila je da je Komisija povrijedila osnovno načelo iz članka 3. stavka 9. Osnovne uredbe navodeći da će najnovije smanjenje uvoza iz Kine vjerojatno biti privremeno jer se utvrđivanje prijetnje materijalne štete mora „temeljiti na činjenicama, a ne na običnom navodu, pretpostavci ili dalekoj mogućnosti.” Stoga je zatražila od Komisije da uzme u obzir najnovije podatke iz razdoblja nakon ispitnog postupka samo na temelju činjenica te da se suzdrži od tumačenja tih podataka u svjetlu dalekih mogućnosti ili nepotkrijepljenih tvrdnji. Slične primjedbe zaprimljene su od dva druga proizvođača izvoznika iz Kine i od talijanskog korisnika.

                  (65)

                  Komisija se složila da je kretanje povećanja obujma zaustavljeno, ali najvećim dijelom od srpnja 2016. nadalje. Međutim, također je primijetila da je apsolutna razina još uvijek bila visoka. Iako je uvoz iz Kine u razdoblju od siječnja do lipnja 2016. (773 275 tona za 6 mjeseci) bio niži nego u razdoblju od srpnja do prosinca 2015. (806 914 tona za 6 mjeseci), prosječni obujam uvoza za razdoblje od siječnja do lipnja 2016. svejedno je bio viši nego u razdoblju od siječnja do lipnja 2015. (712 390 tona za 6 mjeseci) i tijekom svih prethodnih šestomjesečnih razdoblja. Drugo, Komisija nije analizirala kretanje obujma uvoza kao izolirani čimbenik već je primijenila sveobuhvatni pristup. Ponderirala je i ocijenila ne samo sve čimbenike navedene u članku 3. stavku 9. drugom podstavku Osnovne uredbe već i neke dodatne čimbenike kao što su količine narudžbi i profitabilnost (vidjeti odjeljke 4.2.–4.5. u nastavku) kako bi dobila snažnu činjeničnu osnovu za svoju opću procjenu.

                  (66)

                  Kada je riječ o razlogu zašto se izvoz iz Kine u najvećoj mjeri smanjio od druge polovine 2016. nadalje, objašnjenja koja je dala Komisija temelje se na tri činjenice, odnosno na javnim najavama u Komunikaciji o čeliku, zahtjevu za evidentiranje podnositelja pritužbe u ovom predmetu i odluci o retroaktivnoj naplati pristojbi za određene hladnovaljane proizvode od čelika:

                              —

                              na temelju Komunikacije Komisije o čeliku od 16. ožujka 2016. („Industrija čelika: očuvanje održivih radnih mjesta i rasta u Europi”) (11) proizvođači izvoznici iz Kine upoznati su s namjerom Komisije da „bez odgode iskoristi raspoložive marže kako bi dodatno ubrzala donošenje privremenih mjera skraćivanjem ispitnih postupaka za mjesec dana (s devet na osam mjeseci)”. Zbog toga su, zbog pokretanja ovog predmeta 13. veljače 2016., postali svjesni da bi se privremene mjere mogle uvesti početkom listopada 2016.,

                              —

                              podnositelj pritužbe podnio je 5. travnja 2016. zahtjev za evidentiranje uvoza predmetnog proizvoda iz NRK-a. Podnositelj pritužbe ažurirao je zahtjev 2. lipnja 2016. navođenjem novijih informacija. Zbog toga su dobro obaviješteni proizvođači izvoznici i izvoznici znali da postoji rizik da bi se, ako predmetni proizvod pošalju od druge polovine 2016. nadalje, na njihove izvezene istovjetne proizvode mogle primjenjivati retroaktivne pristojbe 90 dana prije mogućeg uvođenja privremenih pristojbi u listopadu 2016., odnosno do srpnja 2016.,

                              —

                              Komisija je 29. srpnja 2016. donijela Provedbenu uredbu (EU) 2016/1329 u skladu s kojom su prvi puta na određene hladnovaljane proizvode od čelika, koji su isto proizvodi od čelika, retroaktivno naplaćene antidampinške pristojbe. Zbog toga je postao još sigurniji rizik da će se mjere u ovom postupku primjenjivati od početka srpnja 2016. zbog retroaktivne naplate u tom predmetu povezanom s proizvodom od čelika.

                  (67)

                  CISA također tvrdi da su objašnjenja Komisije o tome zašto se uvoz iz Kine smanjio od druge polovine 2016. nadalje „daleke mogućnosti ili nepotkrijepljene tvrdnje”. Kako je prethodno prikazano, objašnjenja Komisije temelje se na činjenicama. Komisija primjećuje da CISA nije dostavila uvjerljivo alternativno objašnjenje za smanjenje izvoza iz Kine.

                  (68)

                  Budući da nije bilo drugih primjedbi, Komisija je stoga potvrdila svoj zaključak da će najnovije smanjenje izvoza iz Kine vjerojatno biti privremeno zbog posebnih okolnosti navedenih u uvodnoj izjavi 61. kojim se ne mogu pobiti nalazi Komisije u pogledu postojanja prijetnje štete. Ako se u konačnoj fazi ne poduzmu nikakve mjere, obujam uvoza iz Kine vjerojatno će se ponovno povećati, posebno u svjetlu trenutačnog viška kapaciteta u NRK-u i nedovoljnog apsorpcijskog kapaciteta trećih zemalja ili samog NRK-a, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 70. i nadalje.

            4.1.4.   Zaključak

                  (69)

                  Smanjenje obujma uvoza iz Kine nakon srpnja 2016. može se objasniti odvraćajućim učinkom zahtjeva za evidentiranje i saznanjem o namjeri Komisije da odluči o privremenim mjerama u roku od 8 mjeseci od pokretanja postupka. Nadalje, apsolutna razina obujma uvoza iz Kine i dalje je vrlo visoka nakon srpnja 2016. u usporedbi s 2014. Zbog toga će to smanjenje obujma uvoza vjerojatno biti samo privremeno te će se takva kretanja ponoviti ako se ne poduzmu nikakve mjere. Stoga se nije promijenila Komisijina procjena da je na kraju ispitnog razdoblja postojala jasna i neizbježna prijetnja štete.

            4.2.   Dostatni slobodno raspoloživi kapaciteti

      4.2.1.   Ažuriranje podataka nakon razdoblja ispitnog postupka

                  (70)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 133. i u tablici u uvodnoj izjavi 185. Privremene uredbe, stvarna proizvodnja predmetnog proizvoda u NRK-u 2014. (317,4 milijuna tona) bila je otprilike 5 puta veća od ukupne proizvodnje u Rusiji, Ukrajini, Iranu i Brazilu zajedno (57,4 milijuna tona). Ta činjenica upućivala je na ogromni kapacitet za proizvodnju predmetnog proizvoda u NRK-u. Nadalje, kako je propisano u uvodnim izjavama 140. i 139. Privremene uredbe, Komisija je zaključila da je apsorpcijski kapacitet tržišta NRK-a nedovoljan i da treće zemlje vjerojatno neće moći samostalno apsorbirati veliku količinu slobodno raspoloživog kapaciteta.

                  (71)

                  Nakon uvođenja privremenih mjera, Komisija je ažurirala tablicu iz uvodne izjave 185. Privremene uredbe na temelju posljednjih dostupnih podataka kako slijedi:

                     Tablica 4.

                     Stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda u trećim zemljama (u tisućama tona)

                              Zemlja

                              Kapacitet sirovog čelika procijenjen za 2015. (12)

                              Proizvodnja sirovog čelika 2014.

                              Proizvodnja sirovog čelika 2015. (13)

                              Teoretski višak kapaciteta 2015. (13)

                              Stvarna proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika 2014.

                              Stvarna proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika 2015.

                              Rusija

                              90 000

                              71 461

                              70 898

                              19 102

                              26 898

                              27 509

                              NRK

                              1 153 098

                              822 750

                              803 825

                              349 273

                              317 387

                              322 259

                              Ukrajina

                              42 500

                              27 170

                              22 968

                              19 532

                              7 867

                              6 314

                              Iran

                              28 850

                              16 331

                              16 146

                              12 704

                              8 276

                              7 872

                              Brazil

                              49 220

                              33 897

                              33 256

                              15 964

                              14 229

                              13 388

                        Prethodni ažurirani podaci o proizvodnji za 2015. za istovjetni proizvod pokazuju da predmetna zemlja izvozi znatno više od svih ostalih velikih zemalja izvoznica; prethodno ažurirani podaci o kapacitetu za 2015. također pokazuju da samo NRK ima tako veliki višak kapaciteta (koji je 2015. iznosio gotovo 350 milijuna tona, u usporedbi s 317 milijuna tona 2014., kako je prikazano u tablici u uvodnoj izjavi 185. Privremene uredbe).
                  Komisija je u skladu s time ponovila da je višak kapaciteta u proizvodnji čelika u NRK-u važan pokazatelj postojanja prijetnje od neminovne štete za industriju Unije.

                  (72)

                  Nadalje, podaci i predviđanja o kapacitetu u industriji sirovog čelika u Kini i predmetnom proizvodu koji su postali dostupni nakon srpnja 2016. i dalje su upućivali na iste nedosljednosti:

                              (a)

                              s jedne strane, Komisija je zaprimila nepouzdane podatke da je NRK navodno počeo smanjivati svoj višak kapaciteta: s tim u vezi, Delegacija EU-a u Pekingu izvijestila je da je zamjenik ravnatelja Kineskog udruženja za željezo i čelik (CISA) izjavio da će NRK 2016. vjerojatno smanjiti višak kapaciteta u industriji čelika za 70 milijuna tona (obavijest od 28. listopada 2016.). Nadalje, grupacije Baosteel Group i Wuhan Steel Group također su najavile da su već u listopadu 2016. ostvarile svoje ciljano smanjenje kapaciteta za 2016. (obavijest od 24. listopada 2016.);

                              (b)

                              s druge strane, u nedavnim predviđanjima OECD-a (14) procjenjuje se da će se kineski kapacitet dodatno povećati u 2016, 2017. i 2018. Kineska strana i dalje je izbjegavala sudjelovati u bilateralnoj platformi između Unije i NRK-a za praćenje viška kapaciteta u industriji čelika. Nadalje, u 13. petogodišnjem planu povezanom s „Planom za prilagodbu i nadogradnju industrije čelika” (2016.–2020.) predviđa se obujam proizvodnje sirovog čelika od 750–800 milijuna tona 2020. i smanjenje proizvodnog kapaciteta sirovog čelika za 100–150 milijuna do 2020. Također se proizvođače čelika dobro posluju potiče da uspostave prekomorske baze za proizvodnju te prerađivačke i distribucijske centre.

                        Ukratko, kineska nadležna tijela potvrđuju da postoji pitanje viška kapaciteta u sektoru čelika u NRK-u i unatoč nekim najavama nakon 30. lipnja 2016., ono se vjerojatno neće riješiti u skoroj budućnosti. Višak kapaciteta u Kini toliki je da realistično ne može nestati u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju.

                  (73)

                  Podaci o apsorpcijskom kapacitetu NRK-a koji su postali dostupni nakon srpnja 2016. ograničeni su. Komisija je svejedno zaključila da je predviđena domaća potražnja za čelikom u Kini „niska i da neće rasti” tijekom sljedećih 4–5 godina (2015.–2020.) jer su ulaganja spora (na primjer u građevinske tvrtke), a to će znatno utjecati na domaću potrošnju gotovih proizvoda od čelika u Kini (15).

                  (74)

                  Podaci o apsorpcijskom kapacitetu trećih zemalja koji su postali dostupni nakon srpnja 2016. upućivali su na sljedeće:

                              (a)

                              s jedne strane, Malezija je u siječnju 2016. zaključila ispitni postupak o zaštitnim mjerama u pogledu toplovaljanih koluta protiv Kine i nekih drugih zemalja, a Turska je u travnju 2016. zaključila antidampinški ispitni postupak o uvozu toplovaljanih koluta iz Kine, Francuske, Japana, Rumunjske, Rusije, Slovačke i Ukrajine;

                              (b)

                              s druge strane, Indija je nedavno uvela konačne stope pristojbi u ispitnom postupku o zaštitnim mjerama u pogledu toplovaljanih listova i ploča od legiranog i nelegiranog čelika. Nadalje, Brazil je pokrenuo antisubvencijski ispitni postupak u pogledu uvoza toplovaljanih plosnatih proizvoda od ugljičnog čelika. Naposljetku, turski proizvođači podnijeli su nove zahtjeve za antidampinške i kompenzacijske pristojbe protiv uvoza toplovaljanih koluta podrijetlom, među ostalim, iz Kine. U tom pogledu, nakon konačne objave, jedna zainteresirana strana obavijestila je Komisiju da su turska nadležna tijela u međuvremenu 21. prosinca 2016. pokrenula novi dampinški ispitni postupak u pogledu teških ploča i određenih vrsta toplovaljanih plosnatih proizvoda.

                        Uslijed toga, na temelju ovih ažuriranih podataka, treće zemlje vjerojatno neće moći apsorbirati sve veći izvoz iz Kine zbog velike količine slobodno raspoloživog kineskog kapaciteta. Čak i ako se zadrži status quo izvoza iz Kine u druge treće zemlje, ako se ne uvedu nikakve mjere, tržište Unije vjerojatno će i dalje biti među glavnim odredištima dampinškog izvoza iz Kine.

            4.2.2.   Primjedbe zainteresiranih strana nakon Privremene uredbe i nakon konačne objave

                  (75)

                  Nakon Privremene uredbe podnositelj pritužbe spomenuo je činjenicu da je NRK od 2008. najavio nekoliko planova za rješavanje problema viška kapaciteta u industriji čelika, ali da nijedan nije bio uspješan. Nakon konačne objave podnositelj pritužbe ponovio je da su prethodni pokušaji Kine da ograniči domaći višak kapaciteta u industriji čelika također bili neuspješni. Stoga ta zainteresirana strana smatra da kineska vlada vjerojatno neće moći riješiti problem ogromnog viška kapaciteta koji postoji u sektoru čelika mnogo godina i koji je u više navrata neuspješno pokušala riješiti.

                  (76)

                  S druge strane, nakon konačne objave, još jedna zainteresirana strana spomenula je da je kineska vlada nedavno najavila da je ispunila svoje ciljeve smanjenja kapaciteta u sektoru čelika u 2016. i da je uvelike predana daljnjem smanjenju kapaciteta u tom sektoru.

                  (77)

                  U pogledu argumenta da je kineska vlada više puta neuspješno pokušala riješiti golemi višak kapaciteta u industriji čelika, Komisija je dužna u predmetu prijetnje štete izvršiti prognostičku analizu. Stoga je smatrala da su izjave podnositelja pritužbe nerelevantne jer se odnose na prošlost i ne mogu se primijeniti na buduće postupanje kineske vlade.

                  (78)

                  Kada je riječ o suprotnom argumentu u pogledu smanjenja kineskog kapaciteta koji su iznijele druge zainteresirane strane, Komisija je ponovila da postoje nedosljednosti u dostupnim podacima i predviđanjima o kapacitetu u industriji sirovog čelika i predmetnog proizvoda u Kini. Međutim, iako nije upitna ozbiljna predanost Kine smanjenju njezina kapaciteta, činjenica je da je postojeći višak kapaciteta u Kini, kako je prikazano u tablici 20. Privremene uredbe, toliko ogroman da stvarno ne može nestati u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju.

                  (79)

                  U pogledu apsorpcijskog kapaciteta trećih zemalja, jedna zainteresirana strana uputila je na činjenicu da su Malezija i Turska zaključile dva ispitna postupka o toplovaljanim kolutima protiv NRK-a. Stoga je ta zainteresirana strana zaključila da se navodna vjerojatnost preusmjeravanja trgovine na Uniju smanjila.

                  (80)

                  Te su izjave odbačene: kako je navedeno u uvodnoj izjavi 74., druge zemlje vjerojatno će donijeti mjere, zbog čega treće zemlje vjerojatno neće same početi apsorbirati ogromni kineski kapacitet.

                  (81)

                  U pogledu apsorpcijskog kapaciteta NRK-a nisu zaprimljene primjedbe nijedne zainteresirane strane.

            4.2.3.   Zaključak

                  (82)

                  Može se zaključiti da podaci nakon ispitnog postupka potvrđuju analizu Komisije u privremenoj fazi. Budući da je 2016. ostvaren ograničeni napredak u pogledu smanjenja ogromnog viška kapaciteta, ako se ne poduzmu nikakve mjere, znatan obujam postojećeg velikog viška kapaciteta čelika, među ostalim i istovjetnog proizvoda, i dalje će biti usmjeren na tržište Unije. Zbog postojećeg viška kapaciteta i nedovoljnog apsorpcijskog kapaciteta trećih zemalja ili samog NRK-a može se zaključiti da postoji vjerojatnost da će se izvoz iz Kine u Uniju znatno povećati ako se u konačnoj fazi ne poduzmu nikakve mjere.

            4.3.   Razina cijena uvoza

      4.3.1.   Ažuriranje podataka nakon razdoblja ispitnog postupka

                  (83)

                  Kada je riječ o razini cijena uvoza, u uvodnoj izjavi 142. Privremene uredbe navedeno je da su se prosječne uvozne cijene iz predmetne zemlje smanjile za 33 % sa 600 EUR po toni koliko su iznosile 2012. na 404 EUR po toni 2015. Nadalje, iz tablice u uvodnoj izjavi 145. Privremene uredbe razvidno je da se tijekom razdoblja nakon ispitnog postupka od siječnja do lipnja 2016. nastavilo trajno smanjivanje kineskih jediničnih cijena pri ulasku na tržište Unije.

                  (84)

                  Dostupni podaci o razinama cijena uvoza za razdoblje od srpnja do rujna 2016. pokazuju da su se prosječne kineske uvozne cijene povećale:

                     Tablica 5.

                     Prosječne kineske uvozne cijene tijekom razdoblja nakon razdoblja ispitnog postupka

                              siječanj 2016.

                              lipanj 2016.

                              srpanj 2016.

                              kolovoz 2016.

                              rujan 2016.

                              Prosječne uvozne cijene proizvoda iz Kine
                              (EUR/tona)

                              326

                              308

                              371

                              367

                              370

                                 Izvor: Eurostat.

                  (85)

                  Nedavno povećanje kineskih uvoznih cijena mora se smjestiti u sljedeći kontekst:

                              (a)

                              kineske uvozne cijene nisu jedine koje su se povećale nakon 30. lipnja 2016. Uvozne cijene ostalih glavnih zemalja izvoznica u Uniju također su se povećale nakon 30. lipnja 2016.;

                              (b)

                              razina ostvarena posljednja tri mjeseca (srpanj–rujan 2016.) još uvijek je bila ispod prosječnih troškova proizvodnje industrije EU-a (otprilike 431 EUR/tona na kraju razdoblja ispitnog postupka, kako je prikazano u tablici 11. uvodne izjave 104. Privremene uredbe). Stoga, unatoč povećanju razina cijena, i dalje postoji velika razlika u cijenama, zbog čega se industrija EU-a našla u neodrživom položaju;

                              (c)

                              jedan od važnih razloga tog globalnog povećanja cijena predmetnog proizvoda jest rast cijena sirovina. Cijene kamenog ugljena za proizvodnju koksa gotovo su se udvostručile (na otprilike 200 EUR po toni) u listopadu 2016. u odnosu na cijene u prvoj polovini 2016. To je bilo posljedica kombiniranog učinka obveznog smanjenja broja radnih sati u kineskim rudnicima ugljena i broja prekida rada u australskim rudnicima. U tom kontekstu treba napomenuti da su NRK i Australija među najvažnijim proizvođačima kamenog ugljena za proizvodnju koksa u svijetu. Znatno povećanje cijena kamenog ugljena za proizvodnju koksa prikazano je na grafikonu u nastavku (16).

                     Grafikon

                     Kretanje cijena kamenog ugljena za proizvodnju koksa

                  Stoga se može pretpostaviti da će cijene predmetnog proizvoda ponovno početi padati kada oslabi učinak tih iznimnih okolnosti povezanih s kamenim ugljenom za proizvodnju koksa.

            4.3.2.   Primjedbe zainteresiranih strana nakon Privremene uredbe

                  (86)

                  Jedna zainteresirana strana spomenula je da je analiza Komisije ograničena na lipanj 2016., a cijene uvoza predmetnog proizvoda stalno su se povećavale nakon lipnja 2016. Zatražila je od Komisije da uzme u obzir te najnovije podatke. Još jedna zainteresirana strana spomenula je da su cijene uvoza nedavno počele rasti.

                  (87)

                  Komisija je potvrdila, kako je navedeno u tablici iz uvodne izjave 84., da su se kineske uvozne cijene u razdoblju od srpnja do rujna 2016. povećale. Međutim, te zainteresirane strane nisu spomenule da su se cijene povećale na globalnoj razini zbog povećanja cijena sirovina, posebno kamenog ugljena za proizvodnju koksa, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 85.

            4.3.3.   Primjedbe zainteresiranih strana nakon konačne objave

                  (88)

                  Nakon konačne objave Kinesko udruženje za željezo i čelik (CISA) ponovno je tvrdilo da Komisija krši opće načelo iz članka 3. stavka 9. Osnovne uredbe jer se prijetnja materijalne štete mora „temeljiti na činjenicama, a ne na običnom navodu, pretpostavci ili dalekoj mogućnosti”. U tom kontekstu spomenulo je „posebni kontekst koji se sastoji samo od mogućnosti”. Drugo, tvrdilo je da je izjava Komisije da je prosječna uvozna cijena tijekom posljednjeg razdoblja od srpnja do rujna 2016. bila ispod troška proizvodnje industrije Unije na kraju razdoblja ispitnog postupka zavaravajuća jer se ta usporedba temelji na dvama različitim razdobljima i stoga nije usporedba dvije istovjetne stvari. Slične primjedbe zaprimljene su od talijanskog korisnika i drugih proizvođača izvoznika iz Kine. Jedan od tih proizvođača izvoznika iz Kine spomenuo je da su se cijene uvoza od siječnja do rujna 2016. smanjile za 13,5 %.

                  (89)

                  Još jedan kineski proizvođač izvoznik komentirao je da je trend povećanja uvoznih cijena naznaka da nema prijetnje štete i u tom je pogledu uputio na sudsku praksu.

                  (90)

                  Prvo, u pogledu navoda da je Komisija povrijedila opće načelo iz članka 3. stavka 9. Osnovne uredbe, Komisija ponavlja da je svoj zaključak temeljila na činjenicama, a ne na običnom navodu, pretpostavci ili dalekoj mogućnosti. Komisija je uzela u obzir činjenice kao što su podaci iz tablice 5. i te je podatke protumačila i na temelju njih primijetila smanjenje cijena do lipnja 2016., a nakon toga povećanje koje je većinom bilo posljedica povećanja cijena sirovina kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 85. Drugo, CISA nije dala drugo uvjerljivo objašnjenje kretanja kineskih uvoznih cijena. Treće, Komisija nije analizirala kretanje kineskih cijena kao izolirani čimbenik već je primijenila sveobuhvatni pristup. Ponderirala je i ocijenila ne samo sve čimbenike navedene u članku 3. stavku 9. drugom podstavku Osnovne uredbe već i neke dodatne čimbenike kao što su količine narudžbi i profitabilnost (vidjeti odjeljak 4.5.) kako bi dobila snažnu činjeničnu osnovu za svoju ukupnu procjenu.

                  (91)

                  Kada je riječ o tvrdnji da je Komisija namjerno zavarala zainteresirane strane uspoređivanjem prosječne uvozne cijene tijekom razdoblja od srpnja do rujna 2016. s troškom proizvodnje industrije Unije na kraju razdoblja ispitnog postupka, Komisija je jasno razlikovala oba razdoblja. Nadalje, u tom kontekstu važno je istaknuti da su podaci o troškovima proizvodnje industrije Unije na kraju razdoblja ispitnog postupka bili najnoviji dostupni podaci u ovom postupku jer podaci nakon razdoblja ispitnog postupka o troškovima proizvodnje industrije Unije nisu prikupljeni. U svakom slučaju, čak i da se, hipotetski, trošak proizvodnje industrije Unije u posljednjem razdoblju smanjio, to ne bi utjecalo na činjenicu da je razina kineskih cijena u rujnu 2016. još uvijek vršila znatan pritisak na cijene industrije čelika u Uniji.

                  (92)

                  U pogledu tvrdnje da Komisija nije slijedila sudsku praksu, Komisija je napomenula da je ta tvrdnja neprimjenjiva jer je Komisija u ovom slučaju analizirala kretanje cijena sirovina u razdoblju nakon razdoblja ispitnog postupka, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 85. Stoga je taj argument odbačen.

            4.3.4.   Zaključak

                  (93)

                  Čak i kada se uzme u obzir povećanje kineskih uvoznih cijena od srpnja 2016. nadalje i bez drugih primjedbi, podacima o cijenama nakon razdoblja ispitnog postupka u cjelini ne može se pobiti zaključak da je smanjenje kineskih cijena dovelo do prijetnje štete. Ta prijetnja štete nije uklonjena nedavnim povećanjem kineskih uvoznih cijena od srpnja 2016. nadalje. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 85., čak ni tom povećanom razinom cijena ne može se zaustaviti velika razlika u cijenama zbog koje se industrija EU-a nalazi u neodrživom položaju kada se povećane kineske cijene usporede s troškom proizvodnje proizvođača u Uniji na kraju razdoblja ispitnog postupka. Naposljetku, Komisija je zaključila da bi povećanje uvoznih cijena moglo biti samo privremeno kretanje koje će se zaustaviti kada prestanu postojati razlozi za povećanje cijena sirovina. Proizvođači izvoznici iz Kine primijenili su agresivno određivanje cijena na tržištu Unije, posebno u drugoj polovini 2015. i prvoj polovini 2016. Ako se ne poduzmu nikakve mjere i uzimajući u obzir veliki postojeći višak kapaciteta u industriji čelika u Kini, uključujući višak predmetnog proizvoda, proizvođači izvoznici iz Kine mogli bi zadržati agresivnu cjenovnu strategiju snižavanjem svojih prodajnih cijena na najnižu razinu.

            4.4.   Razina zaliha

      4.4.1.   Ažuriranje podataka nakon razdoblja ispitnog postupka

                  (94)

                  Kada je riječ o razinama zaliha, u uvodnoj izjavi 147. Privremene uredbe spomenuto je da Komisija taj čimbenik nije smatrala posebno važnim, uglavnom zato što proizvođači iz Unije proizvode po narudžbi, zbog čega uspijevaju održavati niske razine zaliha.

                  (95)

                  U pogledu zaliha u NRK-u, Komisija ponovno nije mogla pronaći sveobuhvatne podatke o zalihama nakon razdoblja ispitnog postupka unatoč zahtjevima upućenima kineskim proizvođačima koji surađuju i svojim vlastitim istraživanjima.

                  (96)

                  Komisija je svejedno zaključila da su se zalihe čelika u skladištima u 40 velikih kineskih gradova navodno smanjile od kraja rujna 2016. do kraja listopada 2016. s 9,41 milijun tona na 8,89 milijuna tona. Nadalje, zalihe čelika u 80 velikih kineskih čeličana iznosile su krajem rujna 2016. 13,46 milijuna tona (17) u usporedbi sa 16,07 milijuna tona krajem rujna 2015.

            4.4.2.   Primjedbe zainteresiranih strana nakon Privremene uredbe i nakon konačne objave

                  (97)

                  Nisu zaprimljene primjedbe zainteresiranih strana o razinama zaliha.

            4.4.3.   Zaključak

                  (98)

                  Može se zaključiti da su zalihe čelika u NRK-u nakon 30. lipnja 2016. ostale otprilike na istoj razini koja je navedena u uvodnoj izjavi 150. Privremene uredbe. Komisija je stoga potvrdila svoj zaključak iz uvodne izjave 151. Privremene uredbe.

            4.5.   Ostali elementi: Profitabilnost industrije Unije i njezina količina narudžbi u Uniji

      4.5.1.   Ažuriranje podataka nakon razdoblja ispitnog postupka

                  (99)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 155. Privremene uredbe, zabilježena su negativna kretanja količine narudžbi. Nadalje, tijekom ispitnog postupka utvrđeno je daljnje pogoršanje profitabilnosti podnositelja pritužbe koji čine otprilike 90 % ukupne proizvodnje industrije Unije.
                  Dostupni podaci za razdoblje od srpnja 2015. do lipnja 2016. pokazuju dodatno smanjenje profitabilnosti, unatoč pozitivnijim kretanjima (u odnosu na 2015.) količine narudžbi kako slijedi:

                     Tablica 6.

                     Kretanje profitabilnosti i količina narudžbi podnositelja pritužbe

                              Opis

                              2013.

                              2014.

                              2015.

                              travanj 2015.–ožujak 2016.

                              srpanj 2015.–lipanj 2016.

                              Profitabilnost

                              – 4,86 %

                              – 1,28 %

                              – 3 % do – 5 %

                              5 % do – 7 %

                              – 7 % do – 9 %

                              Količine narudžbi

                              16 631 630

                              16 677 099

                              15 529 155

                              15 636 444

                              15 944 183

                                 Izvor: Eurofer, sve provjereno osim posljednjeg stupca

            4.5.2.   Primjedbe zainteresiranih strana nakon konačne objave

                  (100)

                  Nakon konačne objave Kinesko udruženje za željezo i čelik (CISA) tvrdilo je da su proizvođači iz Unije zaprimili više narudžbi jer se količina narudžbi povećala u razdoblju nakon razdoblja ispitnog postupka, te da stoga industrija Unije ima pozitivnu budućnost.

                  (101)

                  Komisija se složila da se količina narudžbi malo povećala, ali je uputila i na rekordne gubitke koje su pretrpjeli podnositelji pritužbe, što je također prikazano u toj istoj tablici. Stoga, čak i kada bi se proizvođači iz Unije mogli oporaviti tijekom posljednjeg razdoblja nakon ispitnog postupka, takvim oporavkom ne bi se nadoknadilo znatno povećanje gubitaka tijekom istog razdoblja.

            4.5.3.   Zaključak

                  (102)

                  Naposljetku i s obzirom na to da nije bilo dodatnih primjedbi, Komisija je zaključila da je u posljednjem razdoblju došlo do dodatnog smanjenja profitabilnosti podnositelja pritužbe. U skladu s time, nije poništena procjena da je na kraju 2015. postojala prijetnja neminovne štete. Daljnjim smanjenjem profitabilnosti tijekom cijele prve polovine 2016. potvrđena je točnost Komisijine procjene ovog pokazatelja.

            4.6.   Predvidljivost i neizbježnost promjena u okolnostima

                  (103)

                  U članku 3. stavku 9. Osnovne uredbe propisano je da „… promjena okolnosti koja bi mogla dovesti do situacije u kojoj bi damping prouzročio štetu mora biti jasno predviđena i neminovna.”

                  (104)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 157. Privremene uredbe, svi prethodno navedeni čimbenici analizirani su i provjereni u odnosu na razdoblje ispitnog postupka. Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku posebno je dostigla neodrživu razinu od – 10 % u četvrtom tromjesečju 2015. kada se najviše osjećao pritisak kineskih cijena.

                  (105)

                  Nadalje, podaci iz razdoblja nakon ispitnog postupka pokazali se negativna kretanja profitabilnosti u Uniji, koja su počela u drugoj polovini 2015., nastavila tijekom prve polovine 2016.

                  (106)

                  Dostupni podaci za razdoblje od srpnja do rujna 2016. upućivali su na raznoliku situaciju. Iako se obujam uvoza iz Kine smanjivao, i dalje je prijetio višak kapaciteta. Kada je riječ o povećanju kineskih cijena u istom posljednjem razdoblju, čak i da se, hipotetski, trošak proizvodnje industrije Unije u posljednjem razdoblju smanjio, činjenica je da je razina kineskih cijena u rujnu 2016. još uvijek vršila znatan pritisak na industriju čelika u Uniji. Iz toga se može zaključiti da je nakon razdoblja ispitnog postupka prijetnja štete bila neizbježna i predvidljiva.

                  (107)

                  Komisija je stoga potvrdila da je na kraju razdoblja ispitnog postupka došlo do jasno predvidljive i neminovne promjene okolnosti koja bi dovela do situacije u kojoj bi zbog dampinga nastala šteta.

            4.7.   Zaključci u pogledu prijetnje štete

                  (108)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 158. Privremene uredbe, iako se industrija Unije oporavljala tijekom 2014. i prva dva tromjesečja 2015., u drugoj polovini 2015. gotovo svi pokazatelji štete počeli su se naglo pogoršavati. Ispitni postupak pokazao je da to negativno kretanje, koje je započelo u drugoj polovini 2015., nije prekinuto u prvoj polovini 2016 Zbog toga, svi čimbenici koji su se ocjenjivali u okviru članka 3. stavka 9. Osnovne uredbe, posebno znatna stopa povećanja dampinškog uvoza 2015. po cijenama koje su se dalje smanjivale, veliki višak kapaciteta u NRK-u i negativna kretanja profitabilnosti industrije Unije, upućuju na isto.

                  (109)

                  Dostupni podaci za razdoblje od srpnja do rujna 2016. pokazuju raznoliku situaciju. Iako se obujam uvoza iz Kine smanjivao, prijetnja viška kapaciteta postojala je i dalje te su cijene, unatoč nedavnom povećanju, ostale niže od troška proizvodnje industrije u Uniji.

                  (110)

                  Komisija je na temelju te analize zaključila da je na kraju razdoblja ispitnog postupka postojala prijetnja jasno predvidljive i neminovne štete za industriju Unije. Ta procjena nije pobijena prethodno analiziranim kretanjima nakon razdoblja ispitnog postupka.

                  (111)

                  Nadalje, Komisija je odbacila tvrdnje CISA-e nakon konačne objave da Komisijina procjena nije bila u skladu sa sudskom praksom navodeći dvije glavne razlike u pristupu u trenutačnom predmetu i u onom na temelju kojeg je donesena Uredba Vijeća (EZ) br. 926/2009 (18):

                              —

                              prvo, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 119. Privremene uredbe, u trenutačnom predmetu utvrđeno je da je industrija Unije na kraju ispitnog razdoblja bila u lošem stanju, ali ne do te mjere da je u razmatranom razdoblju pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe,

                              —

                              drugo, Komisija je analizirala i detaljno ocijenila podatke iz razdoblja nakon ispitnog postupka u mjeri u kojoj je to moguće u trenutačnom predmetu kako bi potvrdila ili pobila svoje nalaze, u skladu sa sudskom praksom.

            5.   UZROČNOST

                  (112)

                  Zainteresirana strana ponovila je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka najveći obujam uvoza u Uniju imala Rusija te da je tržišni udio uvoza iz Kine, iako se tijekom razmatranog razdoblja povećavao, još uvijek bio na vrlo niskoj razini, odnosno na otprilike 4 %. Nakon konačne objave još jedna zainteresirana strana izjavila je da se uzročnost ne može utvrditi na temelju tržišnog udjela uvoza iz Kine od samo 4 %.

                  (113)

                  Te su tvrdnje već obuhvaćene uvodnim izjavama od 177. do 188. Privremene uredbe. Nadalje, kada je riječ o tržišnom udjelu, u uvodnoj izjavi 77. Privremene uredbe navedeno je da se tijekom razmatranog razdoblja ukupni tržišni udio uvoza iz Kine u Uniju povećao za više od pet puta.

                  (114)

                  Podnositelj pritužbe smatra da bi bilo primjereno zbrojiti učinke dampinškog uvoza iz Kine s dampinškim uvozom iz ostalih pet zemalja obuhvaćenih ispitnim postupkom koji je trenutačno u tijeku. Podnositelj pritužbe to je ponovio nakon konačne objave.

                  (115)

                  Komisija je smatrala da u ovom slučaju nije moguće zbrojiti dampinški uvoz spajanjem dviju istraga. Pojmom uvoza u pogledu kojeg se „istodobno provodi antidampinški ispitni postupak” u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe zahtijeva se da se uvozi obuhvaćeni istim ispitnim postupkom ili uvozi obuhvaćeni dvama različitim ispitnim postupcima obavljaju istodobno te da su njihova razdoblja provođenja ispitnog postupka jednaka ili da se u velikoj mjeri preklapaju. U ovom slučaju oba se ispitna postupka provode u različitim razdobljima i preklapaju se samo šest mjeseci.

                  (116)

                  S obzirom na navedeno, Komisija je potvrdila svoje zaključke iz uvodnih izjava 197. i 198. Privremene Uredbe.

            6.   INTERES UNIJE

      6.1.   Interes industrije Unije

                  (117)

                  Budući da nije bilo nikakvih primjedbi u pogledu interesa industrije Unije, potvrđen je zaključak iz uvodne izjave 203. Privremene uredbe.

            6.2.   Interes uvoznika

                  (118)

                  Budući da nije bilo drugih primjedbi u pogledu interesa uvoznika, Komisija je potvrdila i svoj zaključak donesen u uvodnoj izjavi 204. Privremene uredbe.

            6.3.   Interes korisnika

                  (119)

                  Nakon privremene objave, neki korisnici tvrdili su da uvođenje antidampinških mjera protiv predmetne zemlje ne bi bilo u interesu Unije. Tvrdili su da bi antidampinške mjere bile protivne interesima korisnika iz sljedećih razloga:

                              (a)

                              njima bi se narušavalo tržišno natjecanje; i

                              (b)

                              dovele bi do većeg obujma uvoza proizvoda na kraju proizvodnog lanca proizvedenih u trećim zemljama.

                  (120)

                  Tvrdnja da bi antidampinške mjere imale utjecaj narušavanja tržišnog natjecanja već je bila obuhvaćena uvodnim izjavama od 205. do 212. Privremene uredbe. Tvrdnja da bi primjena antidampinških mjera na predmetni proizvod dovela do većeg obujma uvoza proizvoda na kraju proizvodnog lanca proizvedenih u trećim zemljama nije potkrijepljena bitnim dodatnim podacima. Komisija je stoga odbacila taj argument.

                  (121)

                  Talijanski korisnik koji je surađivao u ispitnom postupku tvrdio je da bi uvodnu izjavu 210. Privremene uredbe trebalo nadopuniti navođenjem i učinka antidampinških mjera na njegovu profitnu maržu. U tom pogledu talijanski korisnik spomenuo je da bi se, ako antidampinška pristojba bude iznosila 22,6 %, njegova dobit prije oporezivanja smanjila za 2,3 postotna boda. Stoga je zaključio da bi se uvođenjem antidampinških mjera znatno utjecalo na njegovu profitabilnost i, a fortiori, na druge manje nepovezane korisnike koji se bave preradom predmetnog proizvoda. Komisija je potvrdila da će antidampinške pristojbe negativno utjecati na profitabilnost talijanskog korisnika. Neovisno o tome, Komisija je također napomenula da korisnik ne ovisi isključivo o uvozu iz Kine već da je tijekom razdoblja ispitnog postupka predmetni proizvod kupovao i od proizvođača iz Unije te od drugih proizvođača iz trećih zemalja. Nadalje, njegova profitabilnost ostala bi pozitivna, ali na nižoj razini.

                  (122)

                  Nakon konačne objave podnositelj pritužbe tvrdio je da su rezultati ovog talijanskog korisnika u pogledu rasta i dobiti u velikoj opreci s rezultatima proizvođača iz Unije, koji trpe velike gubitke. Komisija je smatrala da taj argument nije promijenio analizu učinka na korisnike. Interesi proizvođača iz Unije već su uzeti u obzir kako je navedeno u odjeljku 6.1.

                  (123)

                  Naposljetku, Komisija nije mogla ocijeniti učinak uvođenja mjera na druge korisnike jer oni nisu surađivali tijekom ovog ispitnog postupka.

                  (124)

                  S obzirom na navedeno i jer nije bilo drugih primjedbi, Komisija je potvrdila svoj zaključak iz uvodne izjave 213. Privremene uredbe.

            6.4.   Zaključak o interesu Unije

                  (125)

                  Budući da nije bilo drugih primjedbi o interesu Unije, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 214. do 217. Privremene uredbe.

            7.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

      7.1.   Razina uklanjanja štete

                  (126)

                  Komisija je odlučila da će privremeno odrediti ciljnu dobit od 7 % na temelju istraživanja OECD-a u kojem je simuliran oporavak industrije Unije od recesije uzrokovane gospodarskom i financijskom krizom 2009. Nakon uvođenja privremenih mjera i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 224. Privremene uredbe, Komisija je dodatno proučila to pitanje ne samo u odnosu na primjedbe zaprimljene nakon objave već i traženjem i analiziranjem više podataka o tome.

                  (127)

                  Nakon privremene objave i konačne objave nekoliko stranaka iznijelo je primjedbe na ciljnu dobit od 7 %. Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je ona preniska, dok je druga zainteresirana strana tvrdila da je pretjerana.

                  (128)

                  Eurofer je smatrao da je ciljna dobit od 7 % preniska. Prvo, tvrdio je da se pri određivanju profitne marže najprimjerenije osloniti na podatke iz prethodnog ispitnog postupka o toplovaljanim plosnatim proizvodima (iz 2000.) ili na profitabilnost industrije čelika tijekom 2008. Temeljenjem ciljne dobiti na dobiti ostvarenoj 2000. dobila bi se ciljna dobit od 12,9 %, dok bi se oslanjanjem na ostvarenu dobit tijekom 2008. dobila ciljna dobit od 14,4 %. Eurofer je tvrdio da bi bilo primjereno upotrijebiti dobit ostvarenu 2000. budući da od te godine u Uniji nije bilo tehnoloških i financijskih promjena. Druga mogućnost bila bi uporaba dobiti ostvarene 2008. jer je Komisija provjerila podatke o profitabilnosti za razdoblje od 10 godina, uključujući za 2008. koja je bila godina prije početka financijske krize. Eurofer je dodao da se ciljna dobit ne bi trebala temeljiti na godinama pogođenima gospodarskom krizom ili dampinškim uvozom iz predmetne zemlje. Drugo, ako Komisija odbaci oba pristupa, Eurofer je tvrdio da bi ciljnu dobit dobivenu na temelju istraživanja OECD-a iz 2013. trebalo prilagoditi u svjetlu stvarnih rezultata koje je ostvarila europska industrija toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika tijekom razdoblja ispitnog postupka. Time bi se dobila razumna profitna marža od 10 %.

                  (129)

                  Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 220. Privremene uredbe, ispitnim postupkom utvrđeno je da ciljnu dobit nije razumno temeljiti na dobiti ostvarenoj 2000. Čak i u slučaju nevjerojatne pretpostavke – kako tvrdi Eurofer – da se u Uniji od 2000. nisu dogodile nikakve tehnološke i financijske promjene, na tržištu Unije od 2000. dogodile su sa barem neke promjene zbog povećanja broja država članica u razdoblju od 2000. do 2016. Drugo, iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 222. Privremene uredbe, ciljnu dobit nije primjereno temeljiti ni na dobiti ostvarenoj 2008., poglavito jer je zbog prijetnje štete potrebna prognostička analiza. Naposljetku, Euroferov zahtjev za povećanje ciljne dobiti sa 7 % na 10 % – kada se ciljna dobit ne bi temeljila na 2000. ni 2008. – nije dovoljno potkrijepljen.

                  (130)

                  Kineski proizvođač izvoznik Hebei Iron & Steel Group (19) i njegov povezani uvoznik Duferco S.A. tvrdili su da je uporaba ciljne dobiti od 7 % pretjerana, neprimjerena i netočna iz sljedećih razloga: prvo, temelji se na procjeni zarade koja je nesigurna i čiji su se osnovni parametri u međuvremenu promijenili. Drugo, temelji se na profitabilnosti koja je potrebna za preživljavanje ukupne industrije čelika u Uniji, a ne posebno proizvođača čelika i predmetnog proizvoda u Uniji. Treće, s obzirom na to da je Komisija privremeno utvrdila da je uvoz 2015. bio dampinški, s druge strane, u razdoblju 2012.–2014. nije bilo dampinga pa je u potonjem razdoblju ostvarena dobit u rasponu od – 3,3 % (gubitak) do 0,4 % (dobit). U alternativnom scenariju, uz pretpostavku da je u razdoblju 2012.–2014. bilo dampinga, najbliža godina za koju nije bilo dokaza o dampinškom uvozu predmetnog proizvoda jest 2011. kada je ostvarena prosječna dobit u iznosu od 3,11 %. Štoviše, nakon konačne objave, isti proizvođač izvoznik iz Kine tvrdio je da je taj pristup u očitoj suprotnosti sa sudskom praksom Suda jer se njime uzimaju u obzir drugi čimbenici osim dampinga i svrha mu je osigurati preživljavanje industrije čelika u Uniji.

                  (131)

                  Prvo, Komisija smatra da zainteresirana strana nije potkrijepila svoje navode da su se osnovni parametri na kojima se temeljilo istraživanje upotrijebljeno za određivanje ciljne dobiti od 7 % u međuvremenu promijenili.

                  (132)

                  Drugo, zainteresirana strana tvrdila je i da se u istraživanju razmatra profitabilnost koja je potrebna za preživljavanje ukupne industrije čelika u Uniji, a ne posebno proizvođača čelika i predmetnog proizvoda u Uniji. U tom pogledu, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 223. Privremene uredbe, u nedostatku bilo kakvih drugih pouzdanih podataka, Komisija je izjednačila te brojke utvrđene za industriju čelika u cjelini s predmetnim proizvodom jer toplovaljani plosnati proizvodi od čelika čine veliki udio u proizvodnji sirovog čelika.

                  (133)

                  Treće, primjedba da treba upotrijebiti podatke o profitabilnosti iz razdoblja 2012.–2014. ili iz 2011. ne čini se primjerenom. Ciljna dobit cijena je na koju bi industrija Unije mogla razumno računati u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja kada ne bi bilo dampinškog uvoza. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 106. Privremene uredbe, 2012., 2013. i 2014. ne mogu se smatrati godinama s uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja zbog posljedica dužničke krize u europodručju i pada potražnje za čelikom tijekom 2012. Nadalje, kako je utvrđeno u slučaju hladnovaljanih proizvoda (20), nije se moguće osloniti na podatke iz 2011. zbog učinka financijske krize iz 2009. koja je dvije godine kasnije još uvijek utjecala na podatke o profitabilnosti.

                  (134)

                  Na temelju navedenog Komisija je potvrdila da je ciljna dobit od 7 % najprimjerenija osnova u ovom slučaju prijetnje štete. Ovo shvaćanje u skladu je s presudom Suda (21) da je analiza postojanja prijetnje štete po svojoj prirodi prognostička analiza.

            7.2.   Konačne mjere

      7.2.1.   Pristup povjerljivim podacima

                  (135)

                  Pravni zastupnik kineskog proizvođača izvoznika tvrdio je da na temelju podataka objavljenih u privremenoj objavi ne može iznijeti primjedbe u pogledu točnosti i relevantnosti nalaza Komisije o dampinškoj marži, učincima na cijene i izračunima marže štete, uključujući o tome je li se pri izračunima sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena uzela u obzir prodaja svih proizvođača iz Unije u uzorku ili samo onih koji su prodavali istovjetne vrste proizvoda kao proizvođači izvoznici iz Kine. U tom kontekstu proizvođač izvoznik iz Kine zatražio je pojašnjenja 8. studenoga 2016. Nadalje, 8. studenoga 2016. i nakon konačne objave proizvođač izvoznik iz Kine zatražio je i pristup određenim povjerljivim informacijama. Predložio je da bi tim povjerljivim podacima trebali moći pristupiti samo pravni zastupnici ili da bi trebalo uključiti službenika za saslušanje.

                  (136)

                  Službe Komisije odgovorile su 8. prosinca 2016. da su se u izračunima sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena uzele u obzir samo istovjetne vrste proizvoda kako bi se podaci o prodaji proizvođača izvoznika iz Kine mogli usporediti s podacima o prodaji proizvođača iz EU-a. U svakom slučaju, obujam istovjetnih proizvoda koje prodaje industrija Unije činio je 62 % njezina ukupnog obujma izvoza. U tom pogledu proizvodi koje je taj određeni proizvođač izvoznik izvezao u Uniju mogli bi se usporediti s istovjetnim proizvodom iz Unije. Nadalje, obavijestili su pravnog zastupnika te strane da se njegov zahtjev za pristup povjerljivim podacima ne može odobriti jer je Komisija dužna štititi povjerljivost podataka drugih zainteresiranih strana. Budući da u skladu s postojećim zakonodavstvom ne postoje druga sredstva za zaštitu povjerljivosti i za pružanje stranama traženih podataka, službe Komisije pozvale su ga da se obrati službeniku za saslušanje kako bi on provjerio povjerljive podatke.

                  (137)

                  U tom kontekstu, podnositelj pritužbe komentirao je u tom pogledu, nakon konačne objave, da Komisija ima zakonsku obvezu zaštititi povjerljive podatke koje su dostavile sve zainteresirane strane. Stoga se odbio odreći zaštite svojih povjerljivih podataka koja je osigurana člankom 19. Osnovne uredbe.

                  (138)

                  U skladu s trenutačnim pravom Unije, kako se tumači u sudskoj praksi, pristup povjerljivim podacima koje je dostavila zainteresirana strana nije zakonski moguće odobriti bilo kojoj drugoj strani, osim uz suglasnost strane koja je dostavila podatke ili u slučaju sudskog postupka pred sudovima Unije. Jedina je alternativa mehanizam kontrole predviđen člankom 15. Odluke Predsjednika Europske komisije od 29. veljače 2012. o funkciji i opisu poslova službenika za saslušanje u određenim trgovinskim postupcima (22). Saslušanje u prisutnosti službenika za saslušanje održano je 7. veljače 2017. uz raspravu o pravnom okviru koji se odnosi na pristup povjerljivim podacima.

            7.2.2.   Zahtjev za dodatna pojašnjenja nakon konačne objave

                  (139)

                  Nakon konačne objave pravni zastupnik istog proizvođača izvoznika iz Kine prvo je saslušan 12. siječnja 2017. kako bi se podrobno razgovaralo o njegovim zatraženim pojašnjenjima. Nakon tog sastanka u svom pisanom podnesku istog dana ponovio je svoj zahtjev za informacije o izračunima štete „kako bi mogao razumjeti prirodu i opseg navodnog utjecaja na cijene”.

                  (140)

                  Službe Komisije dostavile su u zasebnom dopisu od 18. siječnja 2017. sva pojašnjenja koja je zatražio pravni zastupnik tog proizvođača izvoznika iz Kine u mjeri u kojoj je to bilo moguće, odnosno bez kršenja pravne obveze iz Osnovne uredbe o zaštiti povjerljivih podataka. Nadalje, Komisija je napomenula da postoji 100 %-tno podudaranje među 10 vrsta predmetnog proizvoda koje prodaje taj kineski proizvođač izvoznik i onih koje prodaju proizvođači iz Unije. Nadalje, samo jedna od tih 10 vrsta proizvoda činila je otprilike 75 % njegova ukupnog obujma prodaje u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

            7.2.3.   Uključivanje takozvane „marže uvoznika” u izračun marži sniženja ciljnih cijena i sniženja cijena

                  (141)

                  Nakon privremene i konačne objave, jedan kineski proizvođač izvoznik osporio je način na koji je Komisija izračunala maržu štete. Ta je zainteresirana strana tvrdila da se kineske prodajne cijene moraju prilagoditi za takozvanu „maržu uvoznika”, koja uključuje carinjenje, rukovanje, financiranje, prodajne, opće i administrativne troškove i dobit (u iznosu od 5 %). Kao takva, izvoznikova cijena franko skladište uključivala bi slične troškovne elemente kao i odgovarajuća prodajna cijena industrije Unije na razini franko tvornica. Nadalje, zainteresirana strana tvrdila je da je Komisija uzela u obzir jednostavnu cijenu gotova proizvoda (odnosno bez prilagodbe za prodajne, opće i administrativne troškove i dobit), što nije dovoljno za odgovarajuću usporedbu između odgovarajućih cijena proizvođača izvoznika iz Kine i proizvođača iz Unije za potrebe izračuna sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena. Zainteresirana strana to je potkrijepila upućivanjem na dvije privremene uredbe koje obje potječu iz razdoblja od prije više od 20 godina. Taj proizvođač izvoznik iz Kine tvrdio je i da je Komisija zanemarila činjenicu da bi na izvoznu cijenu na granici Unije utjecao odnos između izvoznika i uvoznika. Kada bi to učinila Komisija bi u konačnici za usporedbu s cijenama franko tvornica industrije Unije upotrijebila transferne cijene između povezanih trgovačkih društava kao osnovu.

                  (142)

                  Komisija je odbacila tu tvrdnju iz sljedećeg razloga. Svrha izračuna marže štete jest utvrditi bi li određivanje niže stope pristojbe (od one utemeljene na dampinškoj marži) na izvoznu cijenu dampinškog uvoza bilo dostatno za uklanjanje štete uzrokovane dampinškim uvozom. Ta bi se procjena trebala temeljiti na izvoznoj cijeni na razini granice Unije koja se smatra razinom usporedivom s cijenom industrije Unije na razini franko tvornica. Metodologijom koju je Komisija upotrijebila za usporedbu podataka proizvođača izvoznika iz Kine i proizvođača iz Unije za potrebe izračuna sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena osigurava se, s druge strane, jednako postupanje prema proizvođačima izvoznicima i proizvođačima iz Unije: Komisija je smatrala da na određivanje relevantne uvozne cijene za izračun sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena ne bi trebala utjecati činjenica obavlja li se izvoz povezanim ili nepovezanim operacijama u Uniji. U tu svrhu, relevantna cijena koju treba uzeti u obzir jest cijena po kojoj se predmetni proizvod prodaje u Uniju, a ne cijena po kojoj proizvođači uvoznici u Uniji preprodaju uvezene materijale. Nadalje, Komisija upućuje na uvodnu izjavu 144. ove Uredbe. Komisija je stoga smatrala da je taj pristup ispravan.

            7.2.4.   Oslanjanje analogijom na članak 2. stavak 9. Osnovne uredbe

                  (143)

                  Podnositelj pritužbe rekao je da bi Komisija u kontekstu izračuna marže štete na izračun izvoznih cijena za prodaju posredstvom povezanih uvoznika trebala primjenjivati članak 2. stavak 9. Osnovne uredbe. Ta zainteresirana strana rekla je i da, za razliku od slučaja hladnovaljanih proizvoda, privremenom objavom nije izričito potvrđeno da se upotrebljavala ta metodologija.

                  (144)

                  Komisija je potvrdila da je svrha izračuna marže štete utvrditi bi li uvođenje niže stope pristojbe (od one utemeljene na dampinškoj marži) na izvoznu cijenu dampinškog izvoza bilo dostatno za uklanjanje štete uzrokovane dampinškim uvozom. Ta bi se procjena trebala temeljiti na izvoznoj cijeni na razini granice Unije koja se smatra razinom usporedivom s cijenom industrije Unije na razini franko tvornica. U slučaju izvozne prodaje posredstvom povezanih uvoznika, izvozna cijena izračunava se na temelju preprodajne cijene naplaćene prvom neovisnom kupcu prilagođene u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. Budući da je izvozna cijena ključan element u izračunu marže štete i budući da je ova odredba Osnovne uredbe jedina odredba u kojoj se daju smjernice o izračunu izvozne cijene, opravdana je primjena ove odredbe analogijom.

                  (145)

                  Nakon konačne objave CISA je tvrdila da je iznenađena da je Komisija po analogiji primijenila članak 2. stavak 9. Osnovne uredbe. Tvrdila je da se takvom primjenom krši sami članak 2. stavak 9. Osnovne uredbe i da je primjena narušena očitom greškom u procjeni. Tvrdila je i da je najmanje jedan kineski proizvođač izvoznik u uzorku izvozio posredstvom povezanih uvoznika i da bi stoga njegova konačna stopa pristojbe bila pretjerana.

                  (146)

                  Komisija je prvo ponovila da je članak 2. stavak 9. Osnovne uredbe jedina odredba osnovne Uredbe u kojoj se daju smjernice za izračun izvozne cijene. Stoga je njegova primjena opravdana u okviru izračuna marže štete. Drugo, suprotno navodima, u novijim predmetima praksa je Komisije da u okviru izračuna marže štete po analogiji dosljedno (23) primjenjuje članak 2. stavak 9. Osnovne uredbe. Treće, svrha izračuna marže štete nije mjeriti u kojoj mjeri se prodajom povezanih uvoznika nanosi šteta proizvođačima iz Unije već ima li izvoz proizvođača izvoznika iz Kine takav štetni utjecaj na sniženje cijena i sniženje ciljnih cijena proizvođača iz Unije. U tu svrhu, relevantna cijena koju treba uzeti u obzir jest cijena po kojoj se predmetni proizvod prodaje u Uniju, a ne cijena po kojoj proizvođači uvoznici u Uniji preprodaju uvezene materijale. Komisija je zaključno potvrdila da je upotrijebila tu metodologiju za određivanje izvoznih cijena za prodaju posredstvom povezanih uvoznika.

            7.2.5.   Razdoblje koje će se upotrijebiti za izračun marže štete u slučaju prijetnje štete

                  (147)

                  Podnositelj pritužbe kritizirao je činjenicu da je Komisija privremeno primijenila pristup standardne materijalne štete uzimanjem prosječne marže štete tijekom cijelog razdoblja ispitnog postupka (tj. 2015.). Tvrdio je da to nije ispravan pristup jer se marža prijetnje štete mora temeljiti na prijetnji, a kada se prijetnja ostvari kasnije tijekom razdoblja ispitnog postupka, marža štete mora se temeljiti na konkretnom učinku štete. Kako bi mogla učinkovito ukloniti učinak prijetnje štete, Komisija bi trebala promotriti one dijelove razdoblja ispitnog postupka u kojima se prijetnja štete počela ostvarivati. U tom kontekstu podnositelj pritužbe uputio je na činjenicu da je prijetnja štete počela utjecati na industriju čelika Unije od druge polovine 2015. nadalje. Stoga bi se za izračun marža sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena trebala upotrijebiti samo druga polovina 2015. Podnositelj pritužbe spomenuo je i da je svrha slučajeva prijetnje štete omogućiti Komisiji da djeluje učinkovito i preventivno prije nego što prijetnja štete uzrokuje štetu. Ako Komisija ne bi bila sklona promijeniti svoju metodu izračuna (prijetnje) marže štete, industrije bi trebale dulje čekati, odnosno cijele godine trpjeti materijalnu štetu, da bi mogle zatražiti zaštitu od dampinškog uvoza kako bi se mogla dobiti stvarna marža štete. Takvim ponašanjem štetilo bi se poslovima i industrijskim aktivnostima na tržištu Unije te bi se ugrozili ciljevi pritužbi o prijetnji štete.

                  (148)

                  Nakon podrobne analize argumenata podnositelja pritužbe, Komisija je podsjetila da je privremeno zaključila da je na kraju razdoblja ispitnog postupka postojala jasno predvidljiva i neminovna promjena okolnosti koja bi uzrokovala situaciju u kojoj će se dampingom uzrokovati šteta. U tom pogledu, Komisija je uputila, među ostalim, na uvodne izjave 157., 159. i 198. Privremene Uredbe u kojima je navedeno da „dok se industrija Unije oporavljala tijekom 2014. i prva dva tromjesečja 2015., gotovo svi pokazatelji štete počeli su dramatično padati tijekom druge polovine 2015. Ispitni postupak pokazao je da to negativno kretanje, koje je započelo u drugoj polovini 2015. nije bilo poništeno u prvoj polovini 2016.” Dalje je navela u uvodnoj izjavi 163. Privremene uredbe „S obzirom na vremensku podudarnost između sve više razine dampinškog uvoza po cijenama koje su se stalno smanjivale s jedne strane te gubitka tržišnog udjela i smanjenja cijena industrije Unije posljedica kojih su bili daljnji gubici s druge strane, osobito od druge polovine 2015. nadalje, Komisija je zaključila da je dampinški uvoz imao negativan učinak na stanje u industriji Unije”.

                  (149)

                  Drugo, u pogledu biti stvari, Komisija je zaključila, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 157. Privremene uredbe, da je negativno kretanje započelo u drugoj polovini 2015. i dovelo do jasno predvidljive i neminovne promjene okolnosti na kraju razdoblja ispitnog postupka, koja bi, ako se ne poduzmu nikakve mjere, dovela do situacije u kojoj bi se dampingom uzrokovala šteta. To je u skladu s izjavom Komisije u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe da su se „proizvođači iz Unije mogli djelomično oporaviti tijekom 2014. i u prvoj polovini 2015.” Zbog toga druga polovina 2015. bolje pokazuje stvarni učinak prijetnje štete za industriju Unije, koju bi trebalo ukloniti.

                  (150)

                  Treće, Sud je smatrao da je analiza podataka iz razdoblja nakon ispitnog postupka posebno primjerena u ispitnom postupku za utvrđivanje postoji li prijetnja štete, a za što je, po samoj prirodi, potrebna prognostička analiza. Komisija smatra da druga polovina 2015. bolje odgovara tom zahtjevu jer je bliže budućim kretanjima od cijelog razdoblja ispitnog postupka.

                  (151)

                  Četvrto, izračunom na temelju cijelog razdoblja ispitnog postupka, neovisno o tome jesu li postojali znakovi negativnih kretanja, ugrozio bi se cilj slučaja prijetnje štete čiji je cilj učinkovito i preventivno djelovanje prije nego što je prijetnjom štete uzrokovana šteta.

                  (152)

                  Iz svih prethodno navedenih razloga, Komisija je prihvatila stajalište da bi se razdoblje izračuna marži štete u ovom slučaju trebalo temeljiti na drugoj polovini 2015., a ne na cijelom razdoblju ispitnog postupka.

                  (153)

                  Stoga je Komisija od proizvođača koji surađuju zatražila dodatne podatke. Zaprimila je dodatne tromjesečne podatke iz razdoblja ispitnog postupka o trošku proizvodnje po vrsti proizvoda od proizvođača iz Unije u uzorku i potom ih provjerila. Provjere su se odnosile samo na dodatne dostavljene podatke koji nisu prethodno zatraženi i time se osigurala pouzdanost podataka na kojima je Komisija u konačnici temeljila svoje nalaze.

                  (154)

                  Budući da se razina suradnje smatrala visokom, konačna marža štete za NRK, primjenjiva na proizvođače izvoznike koji surađuju, a koji nisu u uzorku, izračunana je kao prosjek triju proizvođača izvoznika/skupina trgovačkih društava u uzorku. Konačna marža štete za NRK, primjenjiva na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, utvrđena je na razini najviše marže triju trgovačkih društava/skupina trgovačkih društava koji surađuju.

                  (155)

                  Nakon konačne objave, CISA je komentirala da je čitavo razdoblje ispitnog postupka upotrijebljeno kao osnova za izračun ciljne jedinične cijene industrije Unije dok je samo 6 mjeseci razdoblja ispitnog postupka upotrijebljeno za izračun jedinične prodajne cijene za slobodan promet u Uniji proizvođača izvoznika iz Kine koji pripadaju grupaciji Shagang. Stoga je CISA zatražila od Komisije da ponovno izračuna oba elementa uporabom dostupnih podataka za isto razdoblje.

                  (156)

                  Nakon analize utvrđeno je da je primjedba točna. Komisija je stoga ponovno izračunala ciljnu jediničnu cijenu industrije Unije za proizvođače izvoznike iz Kine koji pripadaju grupaciji Shagang uporabom, kao takvih, podataka o trošku proizvodnje za isto razdoblje (druga polovina 2015.) kao što je razdoblje koje se upotrebljava za izračun jedinične prodajne cijene za slobodan promet u Uniji svih proizvođača izvoznika iz Kine.

                  (157)

                  Na temelju revidiranog izračuna utvrđeno je da se marža štete za trgovačka društva iz grupacije Shagang snizila s 36,6 % na 35,9 %.

                  (158)

                  Nadalje, Komisija je preispitala početne izračune marže štete za dva druga proizvođača izvoznika iz Kine. Dok je ocijenjeno da je početni izračun za grupaciju Hebei bio točan, preispitivanjem početnog izračuna za Bengang Steel Plates Co., Ltd. utvrđeno je da sadržava sljedeće administrativne pogreške:

                              —

                              jedna vrsta proizvoda netočno je isključena iz početnog izračuna. Stoga je revidirani izračun uključivao tu vrstu proizvoda jer su ju prodavali i proizvođači iz Unije i društvo Bengang Steel Plates Co., Ltd.,

                              —

                              nekoliko vrijednosti u podacima o industriji Unije netočno je povezano u tablici za izračun.

                        Zbog navedenih učinaka marža štete za tog proizvođača izvoznika iz Kine povećala se na 28,1 % (umjesto 25,5 %).

                  (159)

                  Revidirani izračun ciljne jedinične cijene industrije Unije priopćen je 16. siječnja 2017. grupaciji Shagang i društvu Bengang Steel Plates Co., Ltd. Budući da je ciljna cijena industrije Unije jedini element koji se promijenio u odnosu na konačnu objavu Komisije od 22. prosinca 2016., od obje zainteresirane strane tražilo se da do 18. siječnja 2017. dostave svoje primjedbe na te ograničene dodatne objave. Međutim, to tog datuma nisu stigle nikakve primjedbe.

                  (160)

                  Nakon konačne objave jedan kineski proizvođač izvoznik iznio je primjedbu da nisu bili uvjerljivi navedeni razlozi zašto bi uporaba samo podataka koji se odnose na drugu polovinu 2015. točnije odražavala stanje učinka prijetnje. Također je tvrdio da bi zbog selektivne uporabe razdoblja za potrebe izračuna marže štete usporedba dampinške marže i marže štete za potrebe „pravila niže pristojbe” bila nelogična i narušavajuća te bi dovela do viših marži nego da je upotrijebljena cijela 2015. godina. Stoga je zatražio od Komisije da za izračun marže štete upotrijebi razdoblje od 12 mjeseci, slično razdoblju upotrijebljenom za izračun dampinških marži. Slične primjedbe zaprimljene su od talijanskog korisnika koji je dodao da zbog selektivne uporabe informacija koje se odnose na dio razdoblja ispitnog postupka u ovom predmetu nije moguća objektivna procjena razine uklanjanja štete.

                  (161)

                  Sličnu primjedbu iznijeli su CISA i dva proizvođača izvoznika iz Kine koji su tvrdili da se uporabom šestomjesečnog razdoblja ugrožavaju pravna sigurnost i legitimna očekivanja. U tom pogledu, dok je drugi proizvođač izvoznik iz Kine uglavnom tvrdio da se ograničavanje utvrđenih podataka na samo šest mjeseci ne može smatrati pozitivnim dokazom u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, CISA je uputila na točku 5.1. obavijesti o pokretanju postupka u kojoj je navedeno da će „ispitni postupak u pogledu dampinga i štete obuhvaćati razdoblje od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2015. i sudsku praksu”.

                  (162)

                  Nadalje, jedan kineski proizvođač izvoznik spomenuo je i da je utvrđena praksa Komisije suzdržati se od uporabe podataka koji se odnose samo na dio razdoblja ispitnog postupka te da metodologija upotrijebljena u ovom slučaju nije u skladu s preporukom Antidampinškog odbora WTO-a da „razdoblje prikupljanja podataka... trebalo bi uključivati čitavo razdoblje prikupljanja podataka za dampinški ispitni postupak”.

                  (163)

                  Komisija je odbacila sve te tvrdnje kako slijedi. Prvo, damping i šteta utvrđuju se na temelju razdoblja ispitnog postupka i razmatranog razdoblja određenog u skladu s relevantnim odredbama Osnovne uredbe i najavljenog u obavijesti o pokretanju postupka. S druge strane, u Osnovnoj uredbi nije predviđena nikakva posebna metoda za izračun marže štete koja se upotrebljava za primjenu pravila niže pristojbe. Drugo, u Osnovnoj uredbi nisu predviđeni ni posebni kriteriji za određivanje razdoblja tijekom kojeg se ocjenjuju parametri za izračun marže štete. Komisija je u ovom slučaju smatrala da odabrano razdoblje odražava posebnost predmeta i da je primjereno u kontekstu prognostičke analize. Nadalje, kako bi osigurala objektivnu procjenu, Komisija je za izračun marže štete upotrijebila isto šestomjesečno razdoblje kao i za usporedbu izvozne cijene i ciljne cijene.

                  (164)

                  Uzimajući u obzir prethodno spomenuta pitanja u uvodnim izjavama od 135. do 163. i budući da nije bilo drugih primjedbi, konačne marže štete ponovno su izračunane uporabom podataka za drugu polovinu 2015. Te konačne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi. Prikazane su i konačne stope pristojbe.

                     Tablica 7.

                     Konačne marže i stope pristojbi

                              Kineski proizvođači izvoznici

                              Konačna dampinška marža

                              Konačna marža štete

                              Konačna stopa pristojbe

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              97,3 %

                              28,1 %

                              28,1 %

                              Hesteel Group Co., Ltd.

                              95,5 %

                              18,1 %

                              18,1 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              35,9 %

                              35,9 %

                              Ostala trgovačka društva koja surađuju

                              100,5 %

                              27,3 %

                              27,3 %

                              Sva ostala trgovačka društva

                              106,9 %

                              35,9 %

                              35,9 %

                  (165)

                  Prethodno navedene marže štete zaokružene su, prema potrebi, na najbližu deseticu na temelju primjedbi proizvođača izvoznika nakon konačne objave.

                  (166)

                  Stope antidampinške pristojbe pojedinog trgovačkog društva navedene u ovoj Uredbi određene su na temelju nalaza tekućeg ispitnog postupka. Stoga se one temelje na stanju utvrđenom tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te su stope pristojbi (za razliku od državne pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) stoga isključivo primjenjive na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode trgovačka društva te, stoga, i posebno spomenute pravne subjekte. Te stope ne bi se trebale primjenjivati na uvezeni predmetni proizvod koji je proizvelo bilo koje drugo trgovačko društvo čije ime nije posebno spomenuto u izvršnom dijelu ove Uredbe, među ostalim na subjekte povezane s onima koji su posebno spomenuti, te bi se na njih trebala primjenjivati stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.

                  (167)

                  Svaki zahtjev kojim se traži primjena tih stopa antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (na primjer nakon promjene imena subjekta ili osnivanja novih proizvodnih ili prodajnih subjekata) trebalo bi uputiti Komisiji (*1) zajedno sa svim relevantnim podacima, posebno o promjeni djelatnosti trgovačkog društva povezanih s proizvodnjom, prodajom na domaćem tržištu ili prodajom za izvoz koje su povezane, primjerice, s tom promjenom imena ili s promjenom u pogledu proizvodnih i prodajnih subjekata. Prema potrebi, ova Uredba će se u skladu s tim izmijeniti ažuriranjem popisa trgovačkih društava na koja se primjenjuju pojedinačne stope pristojbi.

                  (168)

                  Tijekom ispitnog postupka društvo„Hebei Iron & Steel Group” promijenilo je ime u „Hesteel Group Co., Ltd.”. Neka od njegovih povezanih trgovačkih društava također su promijenila imena. Komisija je primila na znanje te promjene imena i u skladu s time prilagodila članak 1. stavak 2.

                  (169)

                  Kako bi se smanjio rizik od zaobilaženja propisa, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere u cilju osiguranja ispravne primjene antidampinških mjera. Te posebne mjere uključuju sljedeće: dostavljanje carinskim tijelima država članica važećeg trgovačkog računa koji je u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz koji nije popraćen takvim računom primjenjuje se stopa pristojbe primjenjiva na sva ostala trgovačka društva.

            7.3.   Oslobađanje privremenih pristojbi

                  (170)

                  Jedna zainteresirana strana tvrdila je nakon konačne objave da Komisija ne može konačno naplatiti privremene pristojbe u skladu s člankom 10. stavkom 2. Osnovne uredbe ako ne dokaže da bi prije donošenja konačnih mjera, ako se ne primjene privremene mjere, nastala materijalna šteta.

                  (171)

                  Na temelju nalaza iz ovog predmeta Komisija smatra da bi, u skladu s člankom 10. stavkom 2. Osnovne uredbe, trebalo osloboditi iznose osigurane s pomoću privremene antidampinške pristojbe uvedene Privremenom uredbom.

                  (172)

                  Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 2016/1036.

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz određenih plosnato valjanih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika, bilo da su u kolutima ili ne (uključujući proizvode koji su odrezani na određenu dužinu i „uske trake”), samo toplovaljanih i dalje neobrađenih, koji nisu platirani niti prevučeni, podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
      Predmetni proizvod ne uključuje sljedeće:

                  —

                  proizvode od nehrđajućeg čelika i silicijskog elektročelika s usmjerenim zrnima,

                  —

                  proizvode od alatnog čelika i brzoreznog čelika,

                  —

                  proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili više, i

                  —

                  proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine 4,75 mm ili više, ali ne deblje od 10 mm, i širine 2 050 mm ili više.

            Predmetni proizvod trenutačno je obuhvaćen oznakama KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (oznaka TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (oznaka TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (oznaka TARIC 7226191090), 7226 91 91 i 7226 91 99.
      2.   Na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanog u stavku 1., koji proizvode društva navedena u nastavku primjenjuju se sljedeće stope konačne antidampinške pristojbe:

                  Zemlja

                  Trgovačko društvo

                  Konačna stopa pristojbe

                  Dodatna oznaka TARIC

                  NRK

                  Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                  28,1 %

                  C157

                  Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

                  18,1 %

                  C158

                  Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch (24)

                  18,1 %

                  C159

                  Hesteel Co., Ltd., Chengde Branch (25)

                  18,1 %

                  C160

                  Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

                  35,9 %

                  C161

                  Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

                  35,9 %

                  C162

                  Ostala trgovačka društva koja surađuju navedena u Prilogu 1.

                  27,3 %

                  Vidjeti Prilog

                  Sva ostala trgovačka društva

                  35,9 %

                  C999

            3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa antidampinških pristojbi utvrđenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. jest podnošenje carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa koji sadržava datiranu izjavu koju je potpisao službenik tijela koje je izdalo račun i na kojem su navedeni njegovo ime i funkcija, a koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika koji su prodani za izvoz u Europsku uniju i obuhvaćeni ovim računom proizvelo društvo (naziv trgovačkog društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u (predmetna zemlja). Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se ne predoči takav račun, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.
      4.   Ako nije određeno drugačije, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
      5.   Ako novi proizvođač izvoznik u Narodnoj Republici Kini dostavi Komisiji dovoljne dokaze:

                  1.

                  da u razdoblju od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2015. (razdoblje ispitnog postupka) nije u Uniju izvozio proizvod opisan u stavku 1.;

                  2.

                  da nije povezan niti s jednim izvoznikom ili proizvođačem u Narodnoj Republici Kini na kojeg se primjenjuju antidampinške mjere uvedene ovom Uredbom;

                  3.

                  da je zaista u Uniju izvozio predmetni proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se temelje mjere ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu za izvoz znatne količine u Uniju,

            stavak 2. može se izmijeniti dodavanjem novog proizvođača izvoznika među trgovačka društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, i stoga se na njih primjenjuje pojedinačna pristojba koja ne prekoračuje ponderiranu prosječnu pristojbu od 27,3 %.
      Članak 2.
      Iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/181 (26) konačno se oslobađaju.
      Članak 3.
      Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 5. travnja 2017.

               Za Komisiju

               Predsjednik

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

         (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1778 оd 6. listopada 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 272, 7.10.2016., str. 33.).

         (3)  SL C 58, 13.2.2016., str. 9.

         (4)  Obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka povezanog s uvozom određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 172, 13.5.2016., str. 29.).

         (5)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka povezanog s uvozom određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije, Srbije i Ukrajine (SL C 246, 7.7.2016., str. 7.).

         (6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/865 оd 31. svibnja 2016. o pokretanju ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom (EU) 2015/2384 na uvoz određene aluminijske folije podrijetlom iz Narodne Republike Kine uvozom određene malo modificirane aluminijske folije iz Narodne Republike Kine te o uvjetovanju takvog uvoza evidentiranjem (SL L 144, 1.6.2016., str. 35.).

         (7)  Postupci povezani s provedbom zajedničke trgovinske politike, Europska komisija, Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz određenih čelika otpornih na koroziju podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 459, 9.12.2016., str. 17.).

         (8)  SL L 23, 29.1.2016., str. 16.

         (9)  SL L 210, 4.8.2016., str. 1.

         (10)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1329 оd 29. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na evidentirani uvoz određenih hladno valjanih plosnatih čeličnih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Ruske Federacije (SL L 210, 4.8.2016., str. 27.).

         (11)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci, 16.3.2016., COM(2016) 155 final, Industrija čelika: očuvanje održivih radnih mjesta i rasta u Europi.

         (12)  Izvor podataka o kapacitetu: OECD (OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5. rujna 2016., Uprava za znanost, tehnologiju i inovacije, Ažurirani podaci o kapacitetu za proizvodnju čelika i predloženi okvir za jačanje aktivnosti za praćenje kapaciteta, Dodatak, str. 7 i sljedeće)

         (13)  Izvor podataka o proizvodnji: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 (Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2015.) (Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik za 2016., tablica 1. na stranicama 1. i 2. i tablica 13. na stranici 35. http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html)

         (14)  Izvješće Odbora za čelik OECD-a, 8.–9. rujna 2016., Ažurirani podaci o kapacitetu proizvodnje čelika i predloženi okvir za jačanje aktivnosti praćenja kapaciteta.

         (15)  Richard Lu, 15. srpnja 2016., the downside Chinese steel demand scenario: gory details (Negativna strana scenarija o kineskoj potražnji za čelikom: prljave pojedinosti), http://www.crugroup.com/about-cru/cruinsight/The_downside_Chinese_steel_demand_scenario_gory_details.

         (16)  http://www.businessinsider.com.au/is-it-a-bird-a-plane-no-its-the-coking-coal-price-2016-10
      https://www.bloomberg.com/news/articles/2016-09-23/goldman-says-higher-coking-coal-prices-are-here-to-stay.

         (17)  Izvadak iz mjesečnih podataka o industriji čelika u Kini organizacije Worldsteel, listopad 2016.

         (18)  Uredba Vijeća (EZ) br. 926/2009 od 24. rujna 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 262, 6.10.2009., str. 19.).

         (19)  Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 168. u nastavku, tijekom ispitnog postupka „Hebei Iron & Steel Group” promijenio je ime u „Hesteel Group Co., Ltd.”. Njegova povezana trgovačka društva također su promijenila imena. Komisija je primila na znanje te promjene imena i u skladu s time prilagodila članak 1. stavak 2.

         (20)  SL L 210, 4.8.2016., str. 1.

         (21)  Presuda Suda EU-a, 7. travnja 2016., broj predmeta C-186/14, uvodna izjava 72. kojom se potvrđuje presuda Općeg suda od 29. siječnja 2014. o predmetu T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd protiv Vijeća Europske unije, uvodna izjava 71.

         (22)  SL L 107, 19.4.2012., str. 5.

         (23)  Primjerice, može se uputiti na sljedeće predmete:

                  —

                  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 217/2013 od 11. ožujka 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih aluminijskih folija u svitcima podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 69, 13.3.2013., str. 11.),

                  —

                  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1953 od 29. listopada 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih plosnato valjanih proizvoda od silicijskog elektročelika s orijentiranim kristalima, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Japana, Republike Koreje, Ruske Federacije i Sjedinjenih Američkih Država (SL L 284, 30.10.2015., str. 109.).

         (*1)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles, Belgija.

         (24)  Bivši „Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch”.

         (25)  Bivši „Hebei Iron & Steel Co., Ltd., Chengde Branch”.

         (26)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/181 оd 10. veljače 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih hladnovaljanih plosnatih čeličnih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Ruske Federacije (SL L 37, 12.2.2016., str. 1.).

         PRILOG

                     Zemlja

                     Ime

                     Dodatna oznaka TARIC

                     Narodna Republika Kina

                     Angang Steel Company Limited

                     C150

                     Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

                     C151

                     Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

                     C147

                     Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

                     C163

                     Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

                     C164

                     Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

                     C165

                     Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

                     C166

                     Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

                     C167

                     Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

                     C168

                     Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

                     C156