title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/48 оd 11. siječnja 2018. o upisu naziva u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Suikerstroop (ZTS))

text:
                  12.1.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 7/23

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/48
      оd 11. siječnja 2018.
      o upisu naziva u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Suikerstroop (ZTS))
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 3. točku (b),
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Nizozemske za upis naziva „Suikerstroop” u registar kao zajamčeno tradicionalnog specijaliteta (ZTS) objavljen je u Službenom listu Europske unije
                      (2).

                  (2)

                  „Suikerstroop” je sirupasta tekućina dobivena od soka nastalog kuhanjem biljke od koje se proizvod proizvodi, a nakon uklanjanja kristala šećera. Naziv znači „šećerni sirup”.

                  (3)

                  Komisija je 16. rujna 2014. zaprimila tri prigovora: prvi Finske, drugi Danske i treći društva s poslovnim nastanom u Danskoj Nordic Sugar AB.

                  (4)

                  Prigovori Danske i Finske proslijeđeni su Nizozemskoj.

                  (5)

                  Nije pokrenut postupak na temelju prigovora koji je društvo Nordic Sugar AB izravno poslalo Komisiji. U skladu s člankom 51. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, fizička ili pravna osoba s legitimnim interesom, koja ima sjedište ili boravište u državi članici u kojoj nije podnesen zahtjev, može podnijeti prigovor državi članici u kojoj je podnesen zahtjev. Stoga društvu Nordic Sugar AB nije bilo dopušteno podnijeti prigovor ili izjavu o prigovoru izravno Komisiji.

                  (6)

                  Komisija je 13. studenoga 2014. zaprimila obrazložene izjave o prigovoru Finske. Obrazložena izjava o prigovoru Danske već je bila sadržana u prigovoru. Obrazložene izjave o prigovoru Danske i Finske smatraju se prihvaćenima u smislu članka 21. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

                  (7)

                  U skladu s člankom 51. stavkom 3. prethodno navedene Uredbe, dopisima od 19. prosinca 2014. Komisija je pozvala Nizozemsku i Finsku, s jedne strane, i Nizozemsku i Dansku, s druge strane, da započnu odgovarajuće savjetovanje tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma tih dopisa kako bi se postigao dogovor.

                  (8)

                  Na zahtjev Nizozemske Komisija je u skladu s člankom 51. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1151/2012 dopisom od 8. travnja 2015. odobrila produljenje roka za savjetovanje među zainteresiranim stranama u dvama postupcima prigovora povezanima s prethodno navedenim zahtjevom. Konačan rok za sporazumno rješavanje postupka stoga je produljen do 19. lipnja 2015.

                  (9)

                  Dogovor nije postignut u zadanom roku. Dopisom od 22. veljače 2017. Nizozemska je poslala Komisiji rezultate savjetovanja s Finskom i Danskom. Stoga bi Komisija, uzimajući u obzir rezultate tih savjetovanja i u skladu s postupkom iz članka 52. stavka 3. točke (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012, trebala odlučiti o registraciji.

                  (10)

                  U svojoj obrazloženoj izjavi o prigovoru Finska i Danska tvrdile su sljedeće: 1. naziv nije specifičan (znači samo sirup od šećera); 2. identičan se naziv upotrebljava za nekoliko sličnih proizvoda koji već postoje na danskom, švedskom, finskom, njemačkom i baltičkom tržištu; 3. svojstva proizvoda i njegova metoda proizvodnje nisu jedinstveni za taj proizvod jer ista specifična svojstva i metode imaju slični proizvodi koji se stavljaju na tržište u Danskoj, Finskoj i Švedskoj. Konkretno, Finska smatra da se proizvod kako je opisan u zahtjevu ne može smatrati „posebnim” kao vrsta sirupa s obzirom na to da su proizvodi koji nisu „Suikerstroop” također proizvedeni sa stopostotnim udjelom šećerne repe ili šećerne trske.

                  (11)

                  Osim toga, Danska je tvrdila da bi točku 3.1. specifikacije proizvoda, u kojoj se navodi da će se „na etiketi istaknuti oznaka 'tradicionalni nizozemski proizvod' na jeziku zemlje u kojoj se proizvod stavlja na tržište”, trebalo preoblikovati kako bi bila u skladu s člankom 18. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1151/2012. S druge strane, Finska je osporila uporabu definicije „tradicionalnog nizozemskog proizvoda” jer nije specifična za proizvod opisan u zahtjevu s obzirom na to da se slični proizvodi koji se stavljaju na tržište sjeverne Europe također mogu smatrati tradicionalnim proizvodima.

                  (12)

                  Finska je naknadno, tijekom savjetovanja s Nizozemskom, zatražila da se izbriše zadnja rečenica u odjeljku 3.2. „Ne postoje drugi proizvodi istog naziva ni slični proizvodi koji nose istozvučan naziv” jer je netočna.

                  (13)

                  Komisija je ocijenila argumente navedene u obrazloženim izjavama o prigovoru i informacijama koje su joj dostavljene u vezi sa savjetovanjima među zainteresiranim stranama te je zaključila da bi naziv „Suikerstroop” trebalo registrirati kao ZTS.

                  (14)

                  Prigovori se temelje na objema točkama (a) i (b) članka 21. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

                  (15)

                  U pogledu neusklađenosti s odredbama Uredbe istaknuta su tri pitanja: 1. naziv nije specifičan; 2. svojstva proizvoda i njegova metoda proizvodnje nisu jedinstveni; 3. točka 3.1. specifikacije proizvoda nije u skladu s člankom 18. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1151/2012 u mjeri u kojoj upućuje na „tradicionalni nizozemski proizvod”.

                  (16)

                  Kada je riječ o uvjetu prema kojem naziv mora biti zakonit, poznat i gospodarski značajan za slične poljoprivredne ili prehrambene proizvode, istaknuto je sljedeće: identičan se naziv upotrebljava za nekoliko sličnih proizvoda koji već postoje na danskom, švedskom, finskom, njemačkom i baltičkom tržištu.

                  (17)

                  Uredbom (EU) br. 1151/2012 ne zahtijeva se specifičan naziv ZTS-a. Taj je zahtjev postojao u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 509/2006 (3). Iako je zahtjev podnesen Komisiji u trenutku kada je Uredba (EZ) br. 509/2006 stupila na snagu, objavljen je u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 te se stoga, u nedostatku posebnih prijelaznih odredbi, primjenjuje potonja uredba. U skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 naziv je prihvatljiv kao ZTS kada se tradicionalno upotrebljava za označivanje specifičnog proizvoda ili opisuje tradicionalna ili specifična svojstva proizvoda. U ovom slučaju naziv „Suikerstroop” stoljećima se upotrebljava za definiranje ovog specifičnog proizvoda. Njime se opisuju posebna svojstva proizvoda, a to je sirup dobiven od tekućine preostale tijekom proizvodnje šećera iz šećerne repe ili šećerne trske. Stoga naziv ispunjava zahtjeve Uredbe (EU) br. 1151/2012.

                  (18)

                  Uredbom (EU) br. 1151/2012 ne zahtijeva se da proizvod s oznakom ZTS bude jedinstven ili poseban. On treba biti prepoznatljiv i mora se moći razlikovati. U skladu s člankom 18. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012 isključuju se samo nazivi koji se odnose na tvrdnje općenite prirode koje se upotrebljavaju za određene proizvode, ili tvrdnje propisane posebnim zakonodavstvom Unije. Proizvod „Suikerstroop” jasno je određen s obzirom na svoje značajke i metodu proizvodnje. Osim toga, proizvod obuhvaćen specifikacijom proizvoda za naziv „Suikerstroop” u skladu je sa zahtjevima utvrđenima u članku 18. stavku 1. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 jer način proizvodnje odgovara tradicionalnoj praksi za taj proizvod i upotrebljavaju se tradicionalni sastojci.

                  (19)

                  Rečenica iz točke 3.1. specifikacije proizvoda „Nakon završetka postupka u skladu s člankom 18. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1151/2012 želimo da se na etiketi istakne oznaka ‚tradicionalni nizozemski proizvod’ na jeziku zemlje u kojoj se proizvod stavlja na tržište” nije u skladu s člankom 18. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Trebalo bi je zamijeniti sljedećom rečenicom: „Uz naziv se navodi tvrdnja 'proizvedeno prema nizozemskoj tradiciji'”. Nizozemske vlasti složile su se s uključivanjem te izmjene u specifikaciju proizvoda, koju je potrebno ponovno objaviti u informativne svrhe.

                  (20)

                  Iako se proizvodi slični proizvodu „Suikerstroop” stavljaju na tržište u drugim državama članicama pod nazivom koji se smatra prijevodom pojma „Suikerstroop” na službenim jezicima tih država članica, ne može se zaključiti da se „identičan naziv” upotrebljava na tržištu tih država članica za slične proizvode. Naziv koji se upotrebljava u tim državama članicama doista ima isto značenje kao i pojam „Suikerstroop” u nizozemskom jeziku, ali nije identičan pojmu „Suikerstroop” jer je izražen na drugom jeziku. Osim toga, naziv „Suikerstroop” kao takav nije zaštićen, već samo u vezi s tvrdnjom „proizvedeno prema nizozemskoj tradiciji”.

                  (21)

                  Stoga se mogu nastaviti upotrebljavati nazivi proizvoda sličnih proizvodu iz zahtjeva za upis naziva „Suikerstroop”, koji se stavljaju na dansko, švedsko, finsko, njemačko i baltičko tržište, čije je značenje „sirup od šećera” i koji predstavljaju prijevod naziva „Suikerstroop” na odgovarajućim jezicima. Oni nisu identični nazivu „Suikerstroop” i ne bi ih se trebalo smatrati oponašanjem naziva „Suikerstroop” ili podsjećanjem na njega jer će naziv „Suikerstroop”, kad bude upisan u registar, morati biti popraćen tvrdnjom „proizvedeno prema nizozemskoj tradiciji”. Stoga je zaštita tog naziva ograničena na naziv koji se odnosi na nizozemsku tradiciju.

                  (22)

                  Osim toga, očito je da se registracijom naziva „Suikerstroop” ne može spriječiti upotreba pojedinačnih izraza „šećerni” ili „sirup”, koji su uobičajeni nazivi.

                  (23)

                  Nizozemska i Finska također su se dogovorile o brisanju posljednje rečenice odjeljka 3.2. koja glasi: „Ne postoje drugi proizvodi istog naziva ni slični proizvodi koji nose istozvučan naziv”. Tu bi rečenicu stoga trebalo izbrisati iz specifikacije proizvoda, koju je potrebno ponovno objaviti u informativne svrhe.

                  (24)

                  S obzirom na prethodno navedeno naziv „Suikerstroop” trebalo bi upisati u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta. Pročišćenu verziju jedinstvenog dokumenta trebalo bi objaviti u informativne svrhe.

                  (25)

                  Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za politiku kakvoće poljoprivrednih proizvoda,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      Naziv „Suikerstroop” (ZTS) upisuje se u registar.
      Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 2.3. Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (4).
      Članak 2.
      Uz naziv iz članka 1. navodi se tvrdnja „proizvedeno prema nizozemskoj tradiciji”. Pročišćena specifikacija proizvoda utvrđena je u Prilogu ovoj Uredbi.
      Članak 3.
      Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 11. siječnja 2018.

               Za Komisiju

               Predsjednik

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

         (2)  SL C 187, 19.6.2014., str. 9.

         (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 509/2006 od 20. ožujka 2006. o poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima kao garantirano tradicionalnim specijalitetima (SL L 93, 31.3.2006., str. 1.).

         (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 оd 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

         PRILOG

            ZAHTJEV ZA REGISTRACIJU ZTS-a

         Uredba (EZ) br. 509/2006 o poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima kao garantirano tradicionalnim specijalitetima (*1)

            „SUIKERSTROOP”

            EZ br.: NL-TSG-0007-01203 – 27.1.2014.

         1.   NAZIV I ADRESA SKUPINE KOJA PODNOSI ZAHTJEV

                     Naziv

                     :

                     Kenniscentrum suiker & voeding

                     Adresa

                     :

                     Amsterdamsestraatweg 39a, 3744 MA BAARN

                     Telefon

                     :

                     +31 355433455

                     Telefaks

                     :

                     +31 355426626

                     E-pošta

                     :

                     info@kenniscentrumsuiker.nl

               2.   DRŽAVA ČLANICA ILI TREĆA ZEMLJA
         Nizozemska
         3.   SPECIFIKACIJA PROIZVODA
         3.1.   Naziv (nazivi) za registraciju (članak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)
             (1)

         „Suikerstroop”
         Uz naziv se navodi tvrdnja „proizvedeno prema nizozemskoj tradiciji”.
         3.2.   Naziv

                     ☒

                     koji je sam po sebi specifičan

                     ☐

                     koji označava specifična svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

               Naziv se tradicionalno upotrebljava za označivanje proizvoda. Sirup „Suikerstroop” dobiva se pri proizvodnji šećera. Člankom 12. Uredbe o šećeru i sirupu (Warenwet) iz 1977. utvrđeno je da „Oznaku 'Suikerstroop', kojoj prethodi ili ne prethodi naziv biljke od koje je proizvod proizveden, smije nositi samo sirupasta tekućina dobivena od soka nastalog kuhanjem biljke koja služi izradi proizvoda, a nakon uklanjanja kristala šećera…”.
         3.3.   Zahtjev za rezervaciju naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

                     ☒

                     Registracija s rezervacijom naziva

                     ☐

                     Registracija bez rezervacije naziva

               3.4.   Vrsta proizvoda

         Razred 2.3.: Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi
         3.5.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1216/2007)

         „Suikerstroop” je sirupasta tekućina dobivena od soka nastalog kuhanjem šećerne repe ili šećerne trske od koje se proizvod proizvodi, a nakon uklanjanja kristala šećera. Tekućina ima najmanji udio ekstrakta 80 %, najveći udio pepela 4,0 % i vidljivi faktor čistoće od najmanje 73 %. Proizvod ima dug rok trajanja zahvaljujući velikom udjelu suhe tvari i šećera (više od 60 g na 100 g). „Slobodna” je voda zbog šećera slabo prisutna tako da se u proizvodu ne mogu razviti nikakvi mikroorganizmi.
         Posebna svojstva proizvoda navedena su u nastavku.

                     Boja

                     Stupanj Brixa (2)

                     Ukupni šećeri

                     „Suikerstroop”

                     2 000  – 30 000  IU (3)

                     najmanje 79 °

                     najmanje 70 %

            Fizička svojstva

         Sirup „Suikerstroop” ljepljiva je, gusta i ne suviše tekuća tamnosmeđa tekućina sirupaste teksture. Udio šećera vrlo je velik, odnosno najmanje 70 %.

            Kemijska svojstva

         Proizvod „Suikerstroop” ima vidljivi faktor čistoće od najmanje 73 %. Najmanji udio ekstrakta mora biti 80 %. Najveći udio pepela u proizvodu „Suikerstroop” ne smije biti veći od 4 %.

            Organoleptička svojstva

         Sirup „Suikerstroop” slatko-slanog je i gorkastog okusa. Sladak okus dolazi od velikog udjela šećera, a slani okus od minerala i drugih (topivih) sastojaka šećerne repe ili šećerne trske sadržanih u sirupu za vrijeme postupka proizvodnje.
         3.6.   Opis metode proizvodnje proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

         Sirovina od koje se dobiva sirup „Suikerstroop” preostala je sirupasta tekućina dobivena pri proizvodnji šećera od šećerne repe ili šećerne trske, a nakon uklanjanja kristala šećera.
         U proizvodnji kristalnog šećera, u fazi ekstrakcije, šećeri repe ili šećerne trske otapaju se u vodi. Ostali se sastojci („ne-šećeri”) šećerne repe i šećerne trske isto otapaju u vodi.
         Ekstrakt se pročišćava, zgušnjava i kristalizira. Nakon kristalizacije šećerne otopine dobivene na ovaj način odstranjuju se kristali šećera. „Ne-šećeri” očuvani su u preostaloj slatkoj otopini koja se naziva i „matičnom vodom” (= sirup, ocijeđeni sirup). Ova matična voda još uvijek sadržava mnogo otopljenih šećera (oko 85 %). Kako bi se oni mogli kristalizirati, matična voda opet se zgušnjava sve dok ne nastanu novi kristali šećera. Kristali se ponovno odvajaju od sirupa. Ovaj preostali sirup naziva se sirupom B. Sadržava oko 75 % šećera (na temelju suhe tvari) i nešto više ne-šećera. Upravo se sirup B upotrebljava kao sirovina za proizvodnju sirupa „Suikerstroop”.
         Sirup B stavlja se u miješalicu kako bi se uklonile nečistoće. Sirovina se obrađuje aktivnim ugljenom koji upija nečistoće. One se zatim uklanjanju filtriranjem zajedno s ugljenom. Tada se dobiva pročišćeni sirup B koji je glavni sastojak sirupa „Suikerstroop”. Sirupu B dodaje se otopina šećera (otopljenog u vodi) i/ili (sirup) invertnoga šećera kako bi se dobila svojstva iz točke 3.5. Invertni šećer (sirup) je sirup dobiven razdvajanjem šećera (saharoze) na glukozu i fruktozu. Pročišćeni sirup B, otopina šećera i/ili invertni šećer miješaju se dok se ne dobije ujednačena smjesa.
         Kako bi proizvod „Suikerstroop” imao sastav sukladan sastavu opisanom u točki 3.5., ova ujednačena sirupasta smjesa isparava se u vakuumu sve dok se ne dobije željeni stupanj Brixa (najmanje 79° Brixa).
         Sirup se stavlja u spremnike iz kojih se pakira u različitim oblicima.
         3.7.   Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

         Posebnost proizvoda „Suikerstroop” proizlazi iz činjenice da se po pitanju kvalitete jasno razlikuje od drugih vrsta sirupa, poput sirupa od jabuka ili krušaka, ali i od melase jer ima sljedeće karakteristike:

            Sirovine

         Sirup „Suikerstroop” odlikuje se činjenicom da se dobiva 100 % od šećerne repe ili šećerne trske.

            Sastav šećera

         Budući da se sirup 100 % proizvodi od šećerne repe ili šećerne trske, ugljikohidrati koje sadržava gotovo su isključivo saharoza i invertni šećer. Najmanji udio šećera je 70 % (vidjeti i karakteristike u točki 3.5.). I po tome se razlikuje od melase čiji je udio šećera manji od 68 %.

            Okus

         Svoj slan okus, popraćen gorkastom notom, sirup „Suikerstroop” duguje „ne-šećerima” koji se nalaze u sirovini upotrijebljenoj za proizvodnju. Oni uz veliki udio šećera ovom sirupu daju slatko-slani okus po kojem se razlikuje od drugih vrsta sirupa.
         3.8.   Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

         Zahtjev za registraciju temelji se na činjenici da se proizvod odlikuje tradicionalnom metodom proizvodnje i tradicionalnim sastavom.

            Tradicionalna metoda proizvodnje

         Vrlo davno (početkom 17. stoljeća) sirup „Suikerstroop” proizvodio se ručno, no od 1908. proizvodi se tvornički. Tvornička metoda proizvodnje nije se promijenila, ali postupak proizvodnje poboljšao se, racionalizirao i mehanizirao. Tvornice (osnovane početkom 20. stoljeća, oko 1910.) još uvijek rade; postrojenja su im modernizirana kako je napredovala tehnologija.

            U 17., 18. i 19. stoljeću

         Sirup „Suikerstroop” tradicionalan je nusproizvod rafiniranja šećera. U svojem djelu naziva „De Suikerraffinadeur” (osoba koja rafinira šećer) iz 1783. J. H. Reisig opisao je način na koji se sirup prikupljao u posude za otjecanje pri proizvodnji šećernih glava. Tijekom postupka kristalizacije pročišćeni šećerni sirup (guste tekuće konzistencije) ulijevao se u kalupe za šećerne glave. Kalupi bi nekoliko dana ostajali na posudama za cijeđenje. Tako prikupljeni sirup zvao se otkrivenim sirupom. Šećerne glave zatim bi se pokrivale vlažnom kaolinskom glinom (pogoduje postupku kristalizacije i sprečava rastapanje), a onda opet stavljale na posude. Na glave se polako izlijevala voda koja je postupno u njih prodirala. Tako odvojen sirup zvao se pokrivenim sirupom. Zatim bi se gornji sloj (osušena zemlja) uklanjao, a šećerne bi glave nekoliko dana odstajale. Nakon toga pokrivalo bi ih se tanjim slojem kaolinske gline i opet stavljalo na posude za sirup te vlažilo vodom. Tako prikupljeni sirup nazivao se iscijeđenim sirupom (najčišći sirup).

            Od 20. stoljeća do danas

         Zahvaljujući unaprjeđenju tehnike (industrijalizacija), postupkom proizvodnje omogućeno je dobivanje više kristalnog šećera nego prije. Tako melasa/melado (= sirup) sadržava više „ne-šećera” i manje šećera (udio šećera manji od 68 %, vidljivi faktor čistoće manji od 73 %). Razlikuje se i okusom zbog taloženja nečistoća (zahvaljujući učinkovitosti postupka tvorničke proizvodnje) i osjetno je slaniji od nekadašnjih iscijeđenih sirupa (posljednji sirup dobiven na kraju ručnog postupka proizvodnje). Međutim, s obzirom na to da se potražnja za sirupom „Suikerstroop” održala, odlučeno je da ga se proizvodi kao proizvod za potrošnju. Postupak proizvodnje nastao je oko 1900. (vidjeti opis u točki 3.6.), a od 1908. počela je proizvodnja kakvu poznajemo danas.
         Prikaz metode proizvodnje 1908. i danas:

                     Metoda proizvodnje (kako je opisano u točki 3.6.)

                     1908.

                     danas

                     Sirovina (sirup B) koja nastaje proizvodnjom šećera od šećerne trske ili šećerne repe

                     X

                     X

                     Pročišćavanje sirupa B aktivnim ugljenom

                     X

                     X

                     Dodavanje otopine šećera i/ili sirupa invertnog šećera prema receptu

                     X

                     X

                     Miješanje za dobivanje ujednačene smjese

                     X

                     X

                     Isparavanje termičkom obradom do dobivanja željene suhe tvari

                     X

                     X

            Tradicionalni sastav

         Sirup „Suikerstroop” tradicionalno se sastoji od saharoze i invertnog šećera (ugljikohidrati) dobivenih iz šećerne repe ili šećerne trske.
         Sadašnji sastav sirupa „Suikerstroop”, čiji su zahtjevi opisani u točki 3.9., identičan je sastavu određenom u Uredbi o šećeru i sirupu (Warenwet) iz 1977.
         U Uredbi o šećeru i sirupu iz 1977. sastav je opisan kako slijedi: sirupasta tekućina dobivena od soka nastalog kuhanjem biljke od koje se proizvod proizvodi, a nakon uklanjanja kristala šećera. Osim toga, najmanji udio ekstrakta mora biti 80 %, a vidljivi faktor čistoće 73 %. Udio pepela ne smije biti veći od 4 %. Glavne karakteristike sastava nisu se promijenile i identične su zahtjevima o sadašnjem sastavu sirupa „Suikerstroop”, kako su opisani u točki 3.5.

            Tradicionalna upotreba

         Sirup „Suikerstroop” sastojak je koji se naširoko upotrebljava u tradicionalnoj kuhinji. U popisu koji je sastavio Jo Van Lamoen u zbirci „Streekgerechten en wetenswaardigheden” (Regionalna jela i zanimljivosti) iz 1987. – 1988. navedeno je da se sirup „Suikerstroop” upotrebljava u brojnim regionalnim jelima kao što su kruh sa začinima iz Groningena, smeđi grah s jabukama, limburški „zoervleisj” (kiselo meso), „proemenkreuze” (pripravak sa suhim šljivama) iz Drenthea i karamele iz Zelanda. Kuharica škole domaćinstva iz Amsterdama, autora C.J. Wannéea, u 6. izdanju iz 1910., sadržava i brojne recepte sa sirupom „Suikerstroop”. Navedimo kao primjer peciva nazvana „bolus”, „stroopmoppen” i mnoga druga jela koja se preporučuje poslužiti s preljevom od sirupa (na bazi sirupa „Suikerstroop”) jer „tradicionalni” recepti nekadašnje Nizozemske nisu uvijek bili najukusniji.
         3.9.   Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava

         Posebna svojstva sirupa „Suikerstroop” mogu se nadzirati vodeći računa o minimalnim mjerljivim propisima o karakteristikama navedenima u točki 3.5. (boja, stupanj Brixa i udio ukupnih šećera). Proizvođač provjerava poštuju li se ti propisi u svakoj proizvedenoj seriji (tijekom svakog proizvodnog postupka).
         Nizozemsko nadležno tijelo za sigurnost hrane i proizvoda široke potrošnje (Nederlandse Voedsel- en Warenautoriteit – NVWA) provjerava te podatke nadziranjem. NVWA najmanje jednom godišnje provodi administrativnu kontrolu anketiranjem proizvođača kako bi provjerio zabilježene podatke o boji, stupnju Brixa i udjelu ukupnih šećera (s obzirom na to da proizvođač provodi mjerenja za svaku proizvedenu seriju i digitalno ih pohranjuje).
         4.   NADLEŽNA TIJELA KOJA PROVJERAVAJU USKLAĐENOST SA SPECIFIKACIJOM PROIZVODA
         4.1.   Naziv i adresa

                     Naziv

                     :

                     Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit

                     Adresa

                     :

                     Catharijnesingel 59, 3511 GG UTRECHT

                     Telefon

                     :

                     +31 882233333

                     E-pošta

                     :

                     info@vwa.nl

                     ☒

                     Javno

                     ☐

                     Privatno

               4.2.   Posebne zadaće nadležnog tijela

         Nizozemsko tijelo za sigurnost hrane i proizvoda široke potrošnje nadležno je za provjeru usklađenosti sa zahtjevima utvrđenima u specifikaciji proizvoda „Suikerstroop”.

            (*1)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode.

            (1)  Uredba Komisije (EZ) br. 1216/2007 od 18. listopada 2007. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 509/2006 o poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima kao garantirano tradicionalnim specijalitetima (SL L 275, 19.10.2007., str. 3.).

            (2)  Mjera za određivanje količine suhe tvari, u ovom slučaju šećera, otopljene u vodenoj otopini, a koja se utvrđuje refraktometrom.

            (3)  Jedinice ICUMSA (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis – Međunarodna komisija za jedinstvene metode analize šećera). Što je jedinica ICUMSA veća, boja je tamnija.
         Riječ je o neizravnom mjerenju stupnja čistoće.


title: Provedbena uredba Vijeća (EU) 2018/53 od 12. siječnja 2018. o provedbi Uredbe (EU) 2017/1509 o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje

text:
               13.1.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 10/1

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) 2018/53
   od 12. siječnja 2018.
   o provedbi Uredbe (EU) 2017/1509 o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1509 od 30. kolovoza 2017. o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 329/2007 (1), a posebno njezin članak 47. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 30. kolovoza 2017. donijelo Uredbu (EU) 2017/1509.

               (2)

               Odbor Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda („VSUN”), osnovan na temelju Rezolucije VSUN-a („RVSUN”) 1718 (2006), 28. prosinca 2017. uvrstio je na popis četiri plovila na temelju stavka 6. RVSUN-a 2375 (2017).

               (3)

               Prilog XIV. Uredbi (EU) 2017/1509 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog XIV. Uredbi (EU) 2017/1509 mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 12. siječnja 2018.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         E. KRALEVA

      (1)  SL L 224, 31.8.2017., str. 1.

      PRILOG
      Plovila navedena u nastavku dodaju se na popis plovila na koja se primjenjuju mjere ograničavanja iz Priloga XIV. Uredbi (EU) 2017/1509:

                  „5.

                     Naziv: BILLIONS NO. 18
                  Dodatne informacije
                  IMO broj: 9191773

                  6.

                     Naziv: UL JI BONG 6
                  Dodatne informacije
                  IMO broj: 9114555

                  7.

                     Naziv: RUNG RA 2
                  Dodatne informacije
                  IMO broj: 9020534

                  8.

                     Naziv: RYE SONG GANG 1
                  Dodatne informacije
                  IMO broj: 7389704”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/55 оd 9. siječnja 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/1998 u pogledu dodavanja Republike Singapur na popis trećih zemalja za koje se priznaje da primjenjuju standarde zaštite jednakovrijedne zajedničkim osnovnim standardima zaštite civilnog zračnog prometa (Tekst značajan za EGP. )

text:
               13.1.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 10/5

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/55
   оd 9. siječnja 2018.
   o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/1998 u pogledu dodavanja Republike Singapur na popis trećih zemalja za koje se priznaje da primjenjuju standarde zaštite jednakovrijedne zajedničkim osnovnim standardima zaštite civilnog zračnog prometa
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. o zajedničkim pravilima u području zaštite civilnog zračnog prometa i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2320/2002 (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               U Prilogu Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/1998 (2) nalazi se popis trećih zemalja za koje se priznaje da primjenjuju standarde zaštite jednakovrijedne zajedničkim osnovnim standardima za zaštitu civilnog zračnog prometa od djelâ nezakonitog ometanja kojima se ugrožava sigurnost civilnog zrakoplovstva.

               (2)

               Komisija je potvrdila da i Republika Singapur ispunjava mjerila za priznavanje jednakovrijednosti standarda zaštite trećih zemalja, kako je utvrđeno u dijelu E Priloga Uredbi Komisije (EZ) br. 272/2009 (3).

               (3)

               Provedbenu uredbu (EU) 2015/1998 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (4)

               Trebalo bi osigurati primjereno razdoblje prije primjene ove Uredbe s obzirom na to da će možda biti potrebne promjene u operacijama i/ili infrastrukturi zračnih luka.

               (5)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zaštitu civilnog zračnog prometa,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2015/1998 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Primjenjuje se od 6. veljače 2018.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 9. siječnja 2018.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Violeta BULC

            Članica Komisije

      (1)  SL L 97, 9.4.2008., str. 72.

      (2)  SL L 299, 14.11.2015., str. 1.

      (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 272/2009 od 2. travnja 2009. o dopunjavanju zajedničkih osnovnih standarda zaštite civilnog zračnog prometa utvrđenih u Prilogu Uredbi (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 91, 3.4.2009., str. 7.).

      PRILOG
      Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2015/1998 mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  u poglavlju 3. Dodatak 3-B zamjenjuje se sljedećim:

                     „DODATAK 3-B

                  ZAŠTITA ZRAKOPLOVA

                     TREĆE ZEMLJE, KAO I DRUGE ZEMLJE I PODRUČJA NA KOJA SE U SKLADU S ČLANKOM 355. UGOVORA O FUNKCIONIRANJU EUROPSKE UNIJE NE PRIMJENJUJE GLAVA VI. DIJELA TREĆEG TOG UGOVORA I ZA KOJE SE PRIZNAJE DA PRIMJENJUJU STANDARDE ZAŠTITE JEDNAKOVRIJEDNE ZAJEDNIČKIM OSNOVNIM STANDARDIMA CIVILNOG ZRAČNOG PROMETA

                  U pogledu sigurnosti zrakoplova, za sljedeće treće zemlje, kao i druge zemlje i područja na koja se u skladu s člankom 355. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ne primjenjuje glava VI. dijela trećeg tog Ugovora, priznaje se da primjenjuju standarde zaštite jednakovrijedne zajedničkim osnovnim standardima civilnog zračnog prometa:

                                 Kanada

                                 Farski otoci, konkretno zračna luka Vagar

                                 Grenland, konkretno zračna luka Kangerlussuaq

                                 Guernsey

                                 Otok Man

                                 Jersey

                                 Crna Gora

                                 Republika Singapur, konkretno zračna luka Singapur Changi

                                 Sjedinjene Američke Države

                        Komisija odmah obavješćuje mjerodavna tijela država članica ako dobije informacije koje ukazuju na to da standardi zaštite sa znatnim utjecajem na cjelokupnu razinu zaštite zračnog prometa u Uniji koje primjenjuje treća zemlja ili druga predmetna zemlja ili područje više nisu jednakovrijedni zajedničkim osnovnim standardima Unije.
                  Mjerodavna tijela država članica bez odgode se obavješćuju ako Komisija dobije informacije o radnjama, uključujući kompenzacijske mjere, kojima se potvrđuje da je ponovno uspostavljena jednakovrijednost odgovarajućih standarda zaštite koje primjenjuje treća zemlja ili druga predmetna zemlja ili područje.”;

                  2.

                  u poglavlju 4. Dodatak 4-B zamjenjuje se sljedećim:

                     „DODATAK 4-B

                  PUTNICI I RUČNA PRTLJAGA

                     TREĆE ZEMLJE, KAO I DRUGE ZEMLJE I PODRUČJA NA KOJA SE U SKLADU S ČLANKOM 355. UGOVORA O FUNKCIONIRANJU EUROPSKE UNIJE NE PRIMJENJUJE GLAVA VI. DIJELA TREĆEG TOG UGOVORA I ZA KOJE SE PRIZNAJE DA PRIMJENJUJU STANDARDE ZAŠTITE JEDNAKOVRIJEDNE ZAJEDNIČKIM OSNOVNIM STANDARDIMA CIVILNOG ZRAČNOG PROMETA

                  U pogledu putnika i ručne prtljage, za sljedeće treće zemlje, kao i druge zemlje i područja na koja se u skladu s člankom 355. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ne primjenjuje glava VI. dijela trećeg tog Ugovora, priznaje se da primjenjuju standarde zaštite jednakovrijedne zajedničkim osnovnim standardima civilnog zračnog prometa:

                                 Kanada

                                 Farski otoci, konkretno zračna luka Vagar

                                 Grenland, konkretno zračna luka Kangerlussuaq

                                 Guernsey

                                 Otok Man

                                 Jersey

                                 Crna Gora

                                 Republika Singapur, konkretno zračna luka Singapur Changi

                                 Sjedinjene Američke Države

                        Komisija bez odgode obavješćuje mjerodavna tijela država članica ako dobije informacije koje ukazuju na to da standardi zaštite sa znatnim utjecajem na cjelokupnu razinu zaštite zračnog prometa u Uniji koje primjenjuje treća zemlja ili druga predmetna zemlja ili područje više nisu jednakovrijedni zajedničkim osnovnim standardima Unije.
                  Mjerodavna tijela država članica bez odgode se obavješćuju ako Komisija dobije informacije o radnjama, uključujući kompenzacijske mjere, kojima se potvrđuje da je ponovno uspostavljena jednakovrijednost odgovarajućih standarda zaštite koje primjenjuje treća zemlja ili druga predmetna zemlja ili područje.”;

                  3.

                  u poglavlju 5. Dodatak 5-A zamjenjuje se sljedećim:

                     „DODATAK 5-A

                  PREDANA PRTLJAGA

                     TREĆE ZEMLJE, KAO I DRUGE ZEMLJE I PODRUČJA NA KOJA SE U SKLADU S ČLANKOM 355. UGOVORA O FUNKCIONIRANJU EUROPSKE UNIJE NE PRIMJENJUJE GLAVA VI. DIJELA TREĆEG TOG UGOVORA I ZA KOJE SE PRIZNAJE DA PRIMJENJUJU STANDARDE ZAŠTITE JEDNAKOVRIJEDNE ZAJEDNIČKIM OSNOVNIM STANDARDIMA CIVILNOG ZRAČNOG PROMETA

                  U pogledu predane prtljage, za sljedeće treće zemlje, kao i druge zemlje i područja na koja se u skladu s člankom 355. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ne primjenjuje glava VI. dijela trećeg tog Ugovora, priznaje se da primjenjuju standarde zaštite jednakovrijedne zajedničkim osnovnim standardima civilnog zračnog prometa:

                                 Kanada

                                 Farski otoci, konkretno zračna luka Vagar

                                 Grenland, konkretno zračna luka Kangerlussuaq

                                 Guernsey

                                 Otok Man

                                 Jersey

                                 Crna Gora

                                 Republika Singapur, konkretno zračna luka Singapur Changi

                                 Sjedinjene Američke Države

                        Komisija bez odgode obavješćuje mjerodavna tijela država članica ako dobije informacije koje ukazuju na to da standardi zaštite sa znatnim utjecajem na cjelokupnu razinu zaštite zračnog prometa u Uniji koje primjenjuje treća zemlja ili druga predmetna zemlja ili područje više nisu jednakovrijedni zajedničkim osnovnim standardima Unije.
                  Mjerodavna tijela država članica bez odgode se obavješćuju ako Komisija dobije informacije o radnjama, uključujući kompenzacijske mjere, kojima se potvrđuje da je ponovno uspostavljena jednakovrijednost odgovarajućih standarda zaštite koje primjenjuje treća zemlja ili druga predmetna zemlja ili područje.”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/56 оd 12. siječnja 2018. o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 908/2014 o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu agencija za plaćanje i drugih tijela, financijskog upravljanja, poravnanja računa, pravila o kontroli, jamstava i transparentnosti

text:
                  13.1.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 10/9

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/56
      оd 12. siječnja 2018.
      o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 908/2014 o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu agencija za plaćanje i drugih tijela, financijskog upravljanja, poravnanja računa, pravila o kontroli, jamstava i transparentnosti
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2., članak 36. stavak 6., članak 53. stavak 1., članak 57. stavak 2. i članke 104. i 114.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 7. stavkom 3. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 908/2014 (2) tijelo za ovjeravanje može primjenjivati integrirani pristup uzorkovanju pri obavljanju dokaznog testiranja rashoda. Nakon iskustva s primjenom tog članka u prvim dvjema godinama primjereno je razjasniti što podrazumijeva integrirani pristup uzorkovanju pri ostvarivanju različitih ciljeva revizije kako su navedeni u članku 9. Uredbe (EU) br. 1306/2013.

                  (2)

                  U članku 41. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) ograničenje za svaku izjavu o rashodima agencija za plaćanja koja sadržava zahtjeve za plaćanje povezane s financijskim instrumentima utvrđeno je na iznos od najviše 25 % ukupnog iznosa programskih doprinosa odobrenih za financijski instrument. U članku 22. stavku 1. točki (a) Provedbene uredbe (EU) br. 908/2014 predviđeno je da u tromjesečnoj izjavi mora biti naveden iznos prihvatljivog javnog rashoda koji je agencija za plaćanja stvarno platila tijekom svakog tromjesečja u skladu sa stavkom 2. tog članka. Iznose koje je agencija za plaćanja platila u okviru financijskih instrumenata trebalo bi prijaviti Komisiji poštujući ograničenje od 25 % i pod uvjetom da je ostvarena odgovarajuća ključna etapa provedbe. Prva izjava Komisiji u okviru ograničenja od 25 % pokreće se potpisivanjem sporazuma o financiranju i kasnijom uplatom u financijski instrument. Naknadne tranše moraju se prijaviti Komisiji nakon postizanja odgovarajuće stope isplate u skladu s člankom 41. Uredbe (EU) br. 1303/2013. U slučaju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) to znači da agencija za plaćanja može prijaviti samo 25 % ukupnog planiranog doprinosa po tromjesečju. Stoga se čini da pravila iz članka 22. stavaka 1. i 2. Provedbene uredbe (EU) br. 908/2014 nisu prikladna za način na koji će države članice i Komisija upravljati tim financijskim instrumentima u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 te bi ih trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

                  (3)

                  Kako bi se olakšalo administrativno opterećenje za države članice tijekom postupka povrata sredstava, iskustvo pokazuje da bi trebalo utvrditi prag ispod kojeg se povrat kamata ne izvršava.

                  (4)

                  U članku 30. stavku 2. Provedbene uredbe (EU) br. 908/2014 predviđeno je da se dokumenti i računovodstvene informacije koji se upotrebljavaju za poravnanje računa moraju poslati Komisiji u tiskanom obliku zajedno s elektroničkom kopijom. Kako bi se umanjilo administrativno opterećenje za države članice i Komisiju, pojednostavnila analiza dokumenata i ublažio rizik od nedosljednosti u upotrijebljenim podacima, od država članica trebalo bi se zahtijevati da dostavljaju samo dokumente u elektroničkom obliku, uz uporabu elektroničkog potpisa. Taj bi se zahtjev trebao odraziti i u tekstu izjave o upravljanju navedenom u Prilogu I. toj provedbenoj uredbi. Kako bi se izbjegla kašnjenja pri dostavljanju dokumenata u slučaju tehničkih poteškoća koje se odnose na uporabu elektroničkog potpisa, tijekom prve godine primjene novog zahtjeva trebalo bi se omogućiti dostavljanje potpisanih dokumenata prenesenih u elektroničkom obliku.

                  (5)

                  U skladu s člankom 31. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 908/2014, oblik i sadržaj računovodstvenih informacija iz članka 30. stavka 1. točke (c) te provedbene uredbe i način na koji se dostavljaju Komisiji jesu oni utvrđeni u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1758 (4). Iskustvo pokazuje da oblik i sadržaj računovodstvenih informacija treba izmijeniti svake godine na temelju povezanog administrativnog opterećenja i rizika od kašnjenja. Radi pojednostavnjenja i kako bi se omogućilo pravodobno određivanje povezanih tehničkih specifikacija, primjereno je dopustiti da Komisija od financijske godine 2019. stavlja na raspolaganje i ažurira predloške i povezane tehničke specifikacije za računovodstvene informacije nakon što je obavijestila Odbor za poljoprivredne fondove prije početka svake financijske godine. Primjereno je utvrditi i opće zahtjeve za te tehničke specifikacije.

                  (6)

                  U članku 34. stavku 2. Provedbene uredbe (EU) br. 908/2014 predviđeno je da, ako Komisija smatra da rashodi nisu ostvareni u skladu s pravilima Unije, treba predmetnoj državi članici dostaviti svoje nalaze i pritom odrediti održavanje bilateralnog sastanka u roku od četiri mjeseca od isteka roka za odgovor države članice. Tijekom tog razdoblja potrebno je obaviti određene administrativne korake, npr. treba prevesti odgovor države članice, Komisija treba analizirati elemente koje je iznijela država članica te je potrebno pripremiti poziv na bilateralni sastanak na nacionalnom jeziku države članice i pripremiti taj sastanak. Iskustvo iz prethodnih dviju godina pokazuje da razdoblje od četiri mjeseca u većini slučajeva nije dovoljno za pripremu djelotvornih sastanaka. Radi bolje pripreme bilateralnih sastanaka razdoblje unutar kojeg bi se sastanak trebao održati trebalo bi se produljiti na pet mjeseci. Takvo produljenje primjenjivat će se samo na preglede za koje podaci u skladu s člankom 34. stavkom 2. još nisu poslani u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe kako bi se izbjeglo ometanje pregleda u tijeku.

                  (7)

                  U članku 34. stavku 3. trećem podstavku Provedbene uredbe (EU) br. 908/2014 od Komisije se zahtijeva da dostavi svoje zaključke državi članici u roku od šest mjeseci od slanja zapisnika bilateralnog sastanka. Rok je utvrđen samo za zapisnik bilateralnog sastanka, što podrazumijeva da se bilateralni sastanak održao. U Provedbenoj uredbi nije izričito određen rok za dostavu podataka u slučaju da država članica smatra da bilateralni sastanak nije potreban. Tu bi odredbu stoga trebalo razjasniti i odrediti datum početka za šestomjesečno razdoblje u kojem nije zatražen bilateralni sastanak.

                  (8)

                  U članku 34. stavku 9. Provedbene uredbe (EU) br. 908/2014 predviđeno je da se u opravdanim slučajevima razdoblje navedeno u stavcima 3.,4. i 5. tog članka može produljiti. U članku 34. stavku 2. te provedbene uredbe predviđeno je razdoblje u kojem se bilateralni sastanak treba održati i može se dogoditi da u opravdanim slučajevima postoji potreba za produljenjem tog razdoblja. Članak 34. stavak 9. te provedbene uredbe trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                  (9)

                  U skladu s člankom 111. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1306/2013 države članice moraju objaviti podatke o korisnicima Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i EPFRR-a, uključujući, među ostalim, iznos plaćanja primljen za svaku mjeru koja se financira iz tih fondova u predmetnoj financijskoj godini te vrstu i opis svake mjere. U članku 57. Provedbene uredbe (EU) br. 908/2014 utvrđene su pojedinosti o tim mjerama koje je potrebno objaviti te se upućuje na Prilog XIII. toj provedbenoj uredbi, koji sadržava popis predmetnih mjera.

                  (10)

                  Prilog XIII. Provedbenoj uredbi (EU) br. 908/2014 trebalo bi izmijeniti kako bi se uzelo u obzir da bi se i izvanredne mjere potrebne za rješavanje stanja na tržištu na temelju članka 220. stavka 1. i članka 221. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) trebale uključiti u mjere navedene u tom Prilogu. Te izvanredne mjere smatraju se mjerama za potporu poljoprivrednim tržištima u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1306/2013. Stoga se točka 10. Priloga XIII. Provedbenoj uredbi (EU) br. 908/2014 može izmijeniti. Nadalje, potpora u sektoru dudova svilca navedena u točki 3. popisa iz tog Priloga više se ne primjenjuje jer je članak 111. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (6) stavljen izvan snage Uredbom (EU) br. 1308/2013 s učinkom od 1. siječnja 2014. i jer su sve povezane financijske obveze i plaćanja korisnicima već izvršeni. Upućivanje na potporu u sektoru dudova svilca stoga bi trebalo brisati s tog popisa.

                  (11)

                  Provedbenu uredbu (EU) br. 908/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                  (12)

                  Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za poljoprivredne fondove,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      Provedbena uredba (EU) br. 908/2014 mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  U članku 7. stavku 3. četvrta rečenica zamjenjuje se sljedećim:
                  „U pogledu dokaznog testiranja, uključujući metode uzorkovanja, tijela za ovjeravanje mogu primjenjivati testiranje s dvojnom namjenom u odnosu na ciljeve revizije.”

                  2.

                  U članku 22. stavku 2. dodaje se sljedeći treći podstavak:
                  „U pogledu financijskih instrumenata uspostavljenih u skladu s člankom 38. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013 izdaci se prijavljuju u odnosu na referentno razdoblje navedeno u prvom podstavku kad se ispune uvjeti za svaki sljedeći zahtjev za međuplaćanje kako je navedeno u članku 41. stavku 1. te uredbe.”

                  3.

                  U članku 27. stavku 1. dodaje se sljedeća rečenica:
                  „Države članice mogu odlučiti da neće izvršiti povrat kamate ako iznos kamate nije veći od 5 EUR.”

                  4.

                  U članku 30. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
                  „2.   Dokumenti i računovodstvene informacije iz stavka 1. dostavljaju se Komisiji najkasnije do 15. veljače u godini koja slijedi nakon završetka financijske godine na koju se odnose. Dokumenti navedeni u točkama (a), (b) i (d) tog stavka dostavljaju se u elektroničkom obliku u skladu s formatom i uvjetima koje utvrđuje Komisija u skladu s člankom 24.
                  Ti dokumenti imaju obvezan elektronički potpis u smislu Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (*1). Komisija može prihvatiti potpisane dokumente poslane u elektroničkom obliku ako se oni odnose na financijsku godinu 2017.

                     (*1)  Uredba (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (SL L 257, 28.8.2014., str. 73.).”"

                  5.

                  U članku 31. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
                  „1.   Oblik i sadržaj računovodstvenih podataka iz članka 30. stavka 1. točke (c) Komisija stavlja na raspolaganje državama članicama na temelju predložaka putem informacijskih sustava.
                  Komisija će predloške i povezane tehničke specifikacije za računovodstvene informacije staviti na raspolaganje i ažurirati ih nakon što je obavijestila Odbor za poljoprivredne fondove prije početka svake financijske godine.
                  Tehničke specifikacije uključuju:

                              (a)

                              godišnje zahtjeve u pogledu podatka za pojedinačne računovodstvene informacije (tablica X.);

                              (b)

                              specifikacije za prijenos računalnih datoteka povezanih s izdacima EFJP-a i EPFRR-a;

                              (c)

                              opis polja podataka (aide-memoire)

                              (d)

                              strukturu proračunskih oznaka EPFRR-a.”;

                  6.

                  Članak 34. mijenja se kako slijedi:

                              (a)

                              u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
                              „Ako Komisija nakon analize smatra da rashodi nisu ostvareni u skladu s pravilima Unije, dostavlja svoje nalaze predmetnoj državi članici i navodi korektivne mjere koje su potrebne kako bi se u budućnosti osiguralo poštovanje navedenih pravila te privremenu razinu financijskog ispravka za koji u toj fazi postupka smatra da odgovara njezinim nalazima. Pri dostavi podataka određuje se i održavanje bilateralnog sastanka u roku od pet mjeseci od isteka roka za odgovor države članice. Pri dostavi podataka upućuje se na ovaj članak.”;

                              (b)

                              u stavku 3. dodaje se sljedeći četvrti podstavak:
                              „Ako država članica obavijesti Komisiju da bilateralni sastanak nije potreban, šestomjesečno razdoblje započinje datumom kada Komisija primi obavijest.”;

                              (c)

                              stavak 9. zamjenjuje se sljedećim:
                              „9.   U opravdanim slučajevima, o kojima treba obavijestiti predmetnu državu članicu, Komisija može produljiti rokove navedene u stavcima od 2. do 5.”

                  7.

                  Prilog I. zamjenjuje se tekstom Priloga ovoj Uredbi;

                  8.

                  Prilog XIII. mijenja se kako slijedi:

                              (a)

                              točka 3. briše se;

                              (b)

                              točka 10. zamjenjuje se sljedećim:

                                          „10.

                                          Mjere odobrene u skladu s člankom 219. stavkom 1., člankom 220. stavkom 1. i člankom 221. stavkom 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 kao mjere za potporu poljoprivrednim tržištima u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1306/2013.”

            Članak 2.
      Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 12. siječnja 2018.

               Za Komisiju

               Predsjednik

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 549.

         (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 908/2014 оd 6. kolovoza 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu agencija za plaćanje i drugih tijela, financijskog upravljanja, poravnanja računa, pravila o kontroli, jamstava i transparentnosti (SL L 255, 28.8.2014., str. 59.).

         (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1758 оd 27. rujna 2017. o utvrđivanju oblika i sadržaja računovodstvenih podataka koji se dostavljaju Komisiji za potrebe poravnanja računa EFJP-a i EPFRR-a te za potrebe praćenja i predviđanja (SL L 250, 28.9.2017., str. 1.).

         (5)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).

         (6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (SL L 299, 16.11.2007., str. 1.).

         PRILOG
         „
               PRILOG I.

                  IZJAVA O UPRAVLJANJU

               (članak 3.)
               Ja, …, ravnatelj agencije za plaćanja …., predstavljam financijski izvještaj za ovu agenciju za plaćanja za financijsku godinu od 16.10.xx do 15.10.xx + 1.
               Na temelju vlastite prosudbe i informacija koje su mi na raspolaganju, uključujući, među ostalim, rezultate rada službe unutarnje revizije, izjavljujem sljedeće:

                           —

                           predočeni financijski izvještaji dostavljeni u elektroničkom obliku, prema mojem najboljem saznanju, predstavljaju istinit, potpun i točan pregled rashoda i primitaka za prethodno navedenu financijsku godinu. Konkretno, sva meni poznata dugovanja, predujmovi, jamstva i zalihe evidentirani su u financijskom izvještaju te su svi primici prikupljeni u vezi s EFJP-om i EPFRR-om pravilno knjiženi u korist odgovarajućih fondova,

                           —

                           uspostavio sam sustav kojim se osiguravaju razumna jamstva zakonitosti i pravilnosti predmetnih transakcija te se prihvatljivost potraživanja i postupak dodjele potpore za ruralni razvoj vodi, kontrolira i dokumentira u skladu s pravilima Unije.

                     Rashodi navedeni u financijskom izvještaju upotrijebljeni su u skladu s njihovom namjenom, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1306/2013.
               Nadalje, potvrđujem da su uspostavljene djelotvorne i razmjerne mjere protiv prijevara na temelju članka 58. Uredbe (EU) br. 1306/2013 te da se u njima uzimaju u obzir utvrđeni rizici.
               Međutim, ovo jamstvo podliježe sljedećim zadrškama:
               Zaključno, potvrđujem da nemam saznanja o bilo kakvim neotkrivenim podacima koji bi mogli naštetiti financijskom interesu Unije.
               Potpis
            ”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/68 оd 8. siječnja 2018. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Carne de Salamanca (ZOZP))

text:
                  17.1.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 12/16

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/68
      оd 8. siječnja 2018.
      o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Carne de Salamanca (ZOZP))
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 zahtjev Španjolske za upis naziva „Carne de Salamanca” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
                      (2).

                  (2)

                  Komisiji nije dostavljen niti jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Međutim, njemačka nadležna tijela obavijestila su službe Komisije da je vrste mesa definirane jedinstvenim dokumentom potrebno dodatno pojasniti u pogledu klasifikacije goveda. Nakon zahtjeva službi Komisije španjolska nadležna tijela izmijenila su točku 3.2 jedinstvenog dokumenta te dale detaljan opis proizvoda u pogledu vrste mesa.

                  (3)

                  Ta je izmjena formalnog karaktera te nije potrebno ponovno objavljivati zahtjev za upisom u registar u smislu članka 50. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012; izmijenjeni jedinstveni dokument potrebno je objaviti u informativne svrhe.

                  (4)

                  Prema tome, naziv „Carne de Salamanca” (ZOZP) potrebno je upisati u registar,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      Naziv „Carne de Salamanca” (ZOZP) upisuje se u registar.
      Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.1. Svježe meso (i nusproizvodi klanja) iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).
      Članak 2.
      Izmijenjeni jedinstveni dokument objavljen je u informativne svrhe u prilogu ovoj Uredbi.
      Članak 3.
      Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 8. siječnja 2018.

               Za Komisiju,

               u ime predsjednika,

            Phil HOGAN

               Član Komisije

         (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

         (2)  SL C 435, 24.12.2015., str. 12.

         (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

         PRILOG

            JEDINSTVENI DOKUMENT

         Uredba Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (*1)

            „CARNE DE SALAMANCA”

         EU br.: ES-PGI-0005-01174 – 8.11.2013.

            ZOI ()

            ZOZP (X)

         1.   NAZIV
         „Carne de Salamanca”
         2.   DRŽAVA ČLANICA ILI TREĆA ZEMLJA
         Španjolska
         3.   OPIS POLJOPRIVREDNOG ILI PREHRAMBENOG PROIZVODA
         3.1.   Vrsta proizvoda

         Razred 1.1. Svježe meso (i nusproizvodi klanja)
         3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

         Goveda koja se upotrebljavaju za proizvodnju mesa obuhvaćenog ovom zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla čistokrvne su životinje podrijetlom od rasplodnih ženki pasmine „Morucha” ili nastale križanjem rasplodnih ženki pasmine „Morucha” s bikovima pasmina „Charolais” i „Limousin”, odviknutih od sisanja u dobi od najmanje pet mjeseci i uzgojenih u sustavu ekstenzivnog uzgoja na temelju tehnika i praksi kojima se iskorištavaju prirodni resursi.
         Ovisno o starosti životinja prije klanja razlikuju se sljedeći tipovi životinja:

                     —

                     tele: životinja namijenjena klanju u dobi većoj ili jednakoj osam mjeseci, ali ne više od 12 mjeseci, kategorije Z;

                     —

                     mlado govedo („añojo”): životinja namijenjena klanju u dobi od 12 do 24 mjeseca, kategorije A i E;

                     —

                     mladi bik ili junica: životinja namijenjena klanju u dobi od 24 do 48 mjeseci, kategorije B i E.

               Minimalno je razdoblje dozrijevanja mesa, s početkom od dana klanja, dva dana za teletinu, četiri dana za mladu govedinu („añojo”) i šest dana za meso mladog bika ili junice.
         Konformacija trupa raspoređuje se u kategorije U, R i O.
         Minimalna masa trupa varira ovisno o kategoriji životinje, a vrijednosti su sljedeće:

                     —

                     140 kg za telad,

                     —

                     200 kg za mlada goveda („añojo”),

                     —

                     280 kg za mlade bikove ili junice.

               Stupanj prekrivenosti masnim tkivom na vanjskom dijelu trupa i u trbušnoj šupljini mora u svim slučajevima iznositi 2 („slaba”).
         pH-vrijednost mesa (mjerena od leđnog mišića uzduž trupa) 24 sata nakon klanja mora iznositi 6 ili manje.
         Nakon klanja, rezanja i dozrijevanja svježe meso obuhvaćeno ZOZP-om ima sljedeća svojstva:

                     —

                     tele: meso je sjajno, ružičaste do svjetlocrvene boje s bijelim masnim tkivom, čvrsto na dodir;

                     —

                     mlado govedo („añojo”): meso je sjajno, svjetlocrvene boje do boje trešnje, s masnim tkivom bijele do svjetložućkaste boje te čvrsto na dodir;

                     —

                     mladi bik ili junica: meso je sjajno, tamne boje trešnje do ljubičastocrvene, s masnim tkivom žućkaste ili krem boje, čvrsto na dodir;

               3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

         ––
         3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

         Budući da se majke ne drži u štalama, njihova se prehrana cijele godine temelji na ispaši na travnjacima i strništima dehese (pašnjaci), a sijeno i slama s gospodarstva dodaju joj se kad su prirodni resursi oskudni.
         U proljeće se životinje hrane na brojnim travnjacima, a krmno se bilje s dijela istih travnjaka žanje i skladišti. Ljeti se premještaju na područja koja graniče s brojnim rijekama i potocima koji protječu kroz gospodarstva, a hrane se na strništima koja preostanu nakon žetve krmnog bilja ili usjeva.
         Kad stigne jesen i ponovno naraste trava, životinje se vraća na ispašu na travnjacima uz koje se, ovisno o tome koliko su bogati, može dodavati trava ili sijeno sakupljeno u proljeće.
         Krajem godine, kada su resursi na travnjacima gotovo iscrpljeni, žirovi su važan ali nedostatan izvor hrane za životinje čijoj je prehrani potrebno dodavati travu sakupljenu u proljeće ili sijeno i slamu proizvedene na gospodarstvu vlasnika.
         Telad pet do sedam mjeseci tijekom razdoblja dojenja ostaje s majkama na polju, a prehranu mlijekom rano počinju dopunjavati hranom koju dijele s majkama na ispaši. Nakon odvikavanja od sisanja prolaze kroz postupak tovljenja sijenom, krmnim biljem itd., proizvedenima na gospodarstvu, uz dodatak prirodne hrane za životinje temeljene na žitaricama te ih se tako hrani do klanja.
         Kad je hrana oskudna zbog loših vremenskih uvjeta i u fazi tovljenja, može im se davati osnovni obrok koji sadržava krmno bilje i sijeno podrijetlom isključivo iz tog zemljopisnog područja te hrana za životinje biljnog podrijetla koja se uglavnom sastoji od žitarica (najmanje 60 % njezina količinskog sastava) koja ne smije prelaziti 50 % godišnje količine suhe tvari. Izričito je zabranjeno upotrebljavati proizvode koji bi mogli utjecati na normalan rast i razvoj životinja.
         3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

         Koćenje, uzgoj i tov zaštićenih životinja do trenutka klanja odvijaju se na određenom zemljopisnom području.
         3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

         Proizvod se može prodavati izrezan na dijelove (u obliku filea, komadića ili mljeven) pod uvjetom da te radnje obavljaju subjekti koji podliježu kontroli ispravne upotrebe zaštićene oznake.
         3.7.   Posebna pravila za označivanje proizvoda

         U klaonicama se trupove na neizbrisiv način ili upotrebom sredstava za jednokratnu upotrebu označuje na unutarnjoj strani dviju polovica trupa tako da četiri četvrtine trupa nakon razdvajanja bude moguće u potpunosti identificirati.
         Rasjeci mesa zaštićeni ZOZP-om i paketi koji sadržavaju dijelove, filee, komade ili mljeveno meso otpremaju se označeni numeriranom etiketom na kojoj se nalaze barem izrazi „Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” i „Carne de Salamanca”.
         Kad je meso dobiveno isključivo od goveda pasmine „Morucha”, na etiketi se može nalaziti i izraz „Raza Morucha”.
         4.   SAŽETA DEFINICIJA ZEMLJOPISNOG PODRUČJA
         Pokrajina Salamanca.
         5.   POVEZANOST SA ZEMLJOPISNIM PODRUČJEM
         5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

         Proizvodnja i uzgoj goveda koja se upotrebljava u proizvodnji mesa „Carne de Salamanca” blisko su povezani s određenim zemljopisnim područjem poznatim kao dehesa koje je u ekološkom smislu vrlo važno, a odlikuje se prisutnošću hrasta crnike.
         Kontinentalna klima s dugim i hladnim zimama te produljenim razdobljem mraza, vrućim i suhim ljetima s velikim temperaturnim odstupanjima te sezonskim kišama ujesen i zimi čine dehesu područjem koje obiluje vrstama, a odlikuju je šume hrasta crnike s kožastim i zimzelenim lišćem te grmovito nisko raslinje. Na travnjacima dehese raste i sredozemno grmlje koje se povezuje s hrastom crnikom, kao što su hrast plutnjak, hrast, portugalski hrast i druge vrste grmova, a uglavnom bušin, žućica, sunčanica i štipavac. Prisutne su i jednogodišnje vrste trava i mahunarki. Ta je vegetacija na dehesi glavni izvor prirodnih resursa za prehranu goveda.
         Sustav proizvodnje u tom okolišu odlikuje način na koji stočari nastavljaju tradicionalne prakse koje se temelje na prilagodbi goveda resursima na dehesi i tome da se goveda niti u jedno doba godine ne drži u štalama. Životinjama nije potreban nikakav poseban smještaj jer trajno žive na otvorenome, a jedina im je zaštita hrast crnika. U okviru sustava uzgoja poštuju se prirodni ciklusi: telad se koti u polju bez ikakve pomoći i ostaje s majkama pet do sedam mjeseci tijekom kojih se hrani majčinim mlijekom i ispašom na pašnjacima.
         Goveda prostor dijele s konjima, borbenim bikovima i iberijskim svinjama, a „charro kauboji”, često na konjima, zaduženi su za nadzor tih životinja, što rezultira boljim iskorištavanjem dehese i boljom skrbi o tom području. Važnost i jedinstvenost tih ljudi prepoznata je u gradu Salamanci gdje im je odana počast u obliku spomenika Venancija Blanca postavljenog na jednom od glavnih gradskih trgova.
         Stoljećima se na dehesi odvijao prirodni odabir zbog kojeg su se goveda prilagodila teškim prirodnim uvjetima i prehrani na pašnjacima te razvila snažan majčinski instinkt zaštite svoje mladunčadi od napada vukova i lisica kao i rustikalni karakter prilagođen tom sustavu uzgoja. Pasmina „Morucha” i križanci s tom pasminom posjeduju te pozitivne značajke. Pasmina „Morucha” od koje se dobiva meso „Carne de Salamanca” razvila se na dehesi pokrajine Salamanca, gdje su u prošlosti to bile radne životinje koje se iskorištavalo u poljodjelstvu i manjim borbama s bikovima (borbeni bikovi), a pasmina je nezanemarivo upotrebljavana i u proizvodnji mesa. Međutim, s vremenom je ta pasmina postala posebno važna za proizvodnju mesa, ponajprije zahvaljujući rasplodnim i majčinskim osobinama. Sredinom prošlog stoljeća uvedene su nove pasmine poput „Charolais” i „Limousin” koje se uzgaja u istim uvjetima te su se tijekom godina životinje pasmine „Morucha” i križanci te pasmine s pasminama „Charolais” i „Limousin” savršeno prilagodile ekosustavu dehese, gdje iskorištavaju prirodne resurse i proizvode vrlo cijenjeno meso.
         5.2.   Posebnosti proizvoda

         Trupove mesa „Carne de Salamanca” odlikuje nizak stupanj pokrivenosti masnim tkivom s vanjske strane trupa i u trbušnoj šupljini.
         Meso „Carne de Salamanca” ima blago vlaknastu teksturu zbog tanjih mišićnih vlakana. Meso je sjajno, žarko ružičaste do ljubičastocrvene boje. Ravnomjerno je prošarano masnim tkivom bez nakupina, bijele do žute ili krem boje, koje mesu daje karakterističan okus i aromu.
         5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

         Najvažniji su čimbenici bez dvojbe tradicionalne metode hranjenja, od majčina mlijeka do prirodnih pašnjaka, držanje stoke u prirodnom okruženju dehese pokrajine Salamanca i podrijetlo stoke od pasmine „Morucha”, a svi oni omogućuju stvaranje proizvoda posebnih kvaliteta zbog kojih se taj proizvod razlikuje od druge govedine: posebno tankih mišićnih vlakana, naglašenog sjaja i boje, koja varira od ružičaste do ljubičastocrvene te ravnomjerno raspoređenog masnog tkiva bez nakupina.
         Tijekom desetljeća tradicionalni je sustav ekstenzivnog uzgoja doveo do proizvodnje vrste životinje savršeno prilagođene dehesi sljedećih odlika:

                     —

                     životinje male ili srednje veličine, niske tjelesne mase i s probavnim sustavom koji im omogućuje da sve prehrambene potrebe ostvare na oskudnim pašnjacima bez mnogo hrane,

                     —

                     životinje dobro razvijena mišićnog tkiva primjerenog fizičkom naporu, dobre pokretljivosti uz lako kretanje tijekom ispaše na velikim prostorima, pri čemu moraju svakodnevno prelaziti nekoliko kilometara radi hranjenja i potrage za vodom;

                     —

                     vrlo izdržljive životinje, otporne na teške klimatske uvjete tog zemljopisnog područja, kako ljeti tako i zimi.

               Genetička struktura te vrste životinja u kombinaciji sa svakodnevnim teškim mišićnim naporima pridonosi tanjim mišićnim vlaknima nego u drugih goveda, što za posljedicu ima blago vlaknastu teksturu.
         Prekrivenost trupa masnim tkivom povezana je sa sustavom uzgoja, velikom otpornošću tih životinja i njihovim prijevremenim sazrijevanjem. Njihovo stalno kretanje sprječava stvaranje prekomjernog masnog tkiva u određenim dijelovima te im omogućuje učinkovitije kretanje na udaljena odredišta u potrazi za hranom. Kad hrane ima u obilju, mogu nakupiti rezerve unutar mišićnog masnog tkiva, ali one ne utječu na njihovu mogućnost kretanja. Zbog svega navedenoga meso ima ravnomjerno raspoređeno masno tkivo bez nakupina, bijele do žute ili krem boje, ovisno o dobi u kojoj je životinja zaklana.
         Telad se od mlijeka odvikava kasnije nego što je uobičajeno i ostaje s majkama na dehesi, poštujući prirodan ciklus dojenja, a zatim svojoj prehrani majčinim mlijekom počinje dodavati resurse iz dehese. Dehese uglavnom obuhvaćaju travnjake s visokim udjelom pigmenta u proljeće (klorofil i karotenoidi) zbog čega meso ima karakterističnu boju i sjaj. To mu, u kombinaciji s genetskom strukturom zbog koje je meso crvenije, daje intenzivniju boju i sjaj u rasponu od ružičaste do ljubičastocrvene.
         Uzgoj goveda i potrošnja njihova mesa blisko su povezani s regijom; još je u petnaestom stoljeću meso „Carne de Salamanca” bilo sredstvo plaćanja rente na imanjima zahvaljujući svojoj slavi i ugledu.
         Od sredine dvadesetog stoljeća mesari i restorani na tom području često su s ponosom isticali ponudu mesa „Carne de Salamanca” u svojim izlozima i na jelovnicima kako bi svojim kupcima pokazali da imaju najbolje komade mesa u regiji, iznimno cijenjene i tražene.
         O ugledu mesa „Carne de Salamanca” i činjenici da ga potrošači preferiraju svjedoče brojni dokumenti; na primjer, Luis Carandell u predgovoru svojoj knjizi „Vivir en Madrid” (1967.) piše sljedeće: „Rođen sam 1929. u Barceloni, a ponovno sam rođen 1947. u Madridu…, gradu koji povrće nabavlja iz Valencije, ribu iz Bilbaoa, meso iz Salamance, vino iz La Manche, a tkanine iz Katalonije.”

            Upućivanje na objavu specifikacije

         [članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006]
         http://www.itacyl.es/opencms_wf/opencms/informacion_al_ciudadano/calidad_alimentaria/4_condiciones_DOP/index.html

            (*1)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/69 оd 16. siječnja 2018. o poništenju registracije zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Carne de Morucha de Salamanca” (ZOZP)

text:
               17.1.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 12/22

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/69
   оd 16. siječnja 2018.
   o poništenju registracije zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Carne de Morucha de Salamanca” (ZOZP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 54. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Člankom 7. stavkom 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (2) propisano je da se postupak utvrđen člancima od 49. do 52. Uredbe (EU) br. 1151/2012 primjenjuje mutatis mutandis na poništenje registracije kako je navedeno u članku 54. stavku 1. te uredbe.

               (2)

               U skladu s člankom 50. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 u vezi s člankom 7. stavkom 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014, zahtjev Španjolske za poništenje registracije zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla (ZOZP) „Carne de Morucha de Salamanca” objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (3).

               (3)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Carne de Morucha de Salamanca” (ZOZP) potrebno je poništiti u registru zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla.

               (4)

               U skladu s člankom 54. stavkom 1. zadnjim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 takvo poništenje donosi se u skladu s ispitnim postupkom iz članka 57. stavka 2. te uredbe.

               (5)

               Mjera predviđena ovom Uredbom u skladu je s mišljenjem Odbora za politiku kakvoće poljoprivrednih proizvoda,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Registracija naziva „Carne de Morucha de Salamanca” (ZOZP) poništava se.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 16. siječnja 2018.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 664/2014 оd 18. prosinca 2013. o dopuni Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na utvrđivanje simbola Unije za zaštićene oznake izvornosti, zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla i zajamčeno tradicionalne specijalitete i s obzirom na određena pravila o podrijetlu, određena pravila postupka i određena dodatna prijelazna pravila (SL L 179, 19.6.2014., str. 17.).

      (3)  SL C 201, 24.6.2017., str. 5.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/77 оd 15. siječnja 2018. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

text:
                  19.1.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 14/3

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/77
      оd 15. siječnja 2018.
      o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezin članak 57. stavak 4. i članak 58. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (2) potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

                  (2)

                  Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila za tumačenje kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvodi daljnja podjela te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije radi primjene tarifnih i drugih mjera povezanih s trgovinom robom.

                  (3)

                  U skladu s navedenim općim pravilima robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi trebalo bi na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2.

                  (4)

                  Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 34. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 952/2013 osoba kojoj su dane obvezujuće tarifne informacije za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, može nastaviti navoditi te informacije tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca.

                  (5)

                  Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      Roba iz stupca 1. tablice u Prilogu razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu u oznaku KN iz stupca 2. te tablice.
      Članak 2.
      U skladu s člankom 34. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 952/2013 obvezujuće tarifne informacije koje nisu u skladu s ovom Uredbom mogu se nastaviti navoditi tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
      Članak 3.
      Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 15. siječnja 2018.

               Za Komisiju,

               u ime predsjednika,

            Stephen QUEST

               Glavni direktor

               Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju

         (1)  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

         (2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

         PRILOG

                     Opis robe

                     Razvrstavanje
                     (oznaka KN)

                     Obrazloženje

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Četvrtast tekstilni proizvod (takozvana „navlaka za madrac”) izrađen od tiskanog tkanog tekstilnog materijala od umjetnih ili sintetičkih vlakana (100 % poliester), koji je tkanina koja se može prati, dimenzija približno 200 × 60 × 8 cm.
                     Proizvod ima patentni zatvarač uzduž jedne od duljih stranica kako bi se omogućilo umetanje madraca.
                     Na jednoj od duljih stranica pričvršćena je tekstilna ručka.
                     Vidjeti sliku (*1).

                     6302 22 90

                     Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1. i 6. za tumačenje kombinirane nomenklature i nazivima oznaka KN 6302 , 6302 22  i 6302 22 90 .
                     Proizvod je izrađen od materijala koji se može prati i ima patentni zatvarač koji omogućuje odvajanje proizvoda od madraca u bilo kojem trenutku, te je stoga prikladan za pranje (vidjeti i Objašnjenja harmoniziranog sustava uz tarifni broj 6302 , prvi stavak). Prema tome, proizvod ima objektivne značajke i svojstva posteljnog rublja.
                     Proizvod se stoga razvrstava u oznaku KN 6302 22 90  kao „posteljno rublje, koje nije pleteno ili kukičano, od umjetnih ili sintetičkih vlakana”.

            (*1)  Slika je samo informativne naravi.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/80 оd 18. siječnja 2018. o najnižoj prodajnoj cijeni za obrano mlijeko u prahu za šesnaesti djelomični poziv za podnošenje ponuda u okviru natječajnog postupka otvorenog Provedbenom uredbom (EU) 2016/2080

text:
               19.1.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 14/35

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/80
   оd 18. siječnja 2018.
   o najnižoj prodajnoj cijeni za obrano mlijeko u prahu za šesnaesti djelomični poziv za podnošenje ponuda u okviru natječajnog postupka otvorenog Provedbenom uredbom (EU) 2016/2080
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1240 оd 18. svibnja 2016. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na javnu intervenciju i potpore za privatno skladištenje (2), a posebno njezin članak 32.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2080 (3) otvorena je prodaja obranog mlijeka u prahu putem natječajnog postupka.

               (2)

               U svjetlu ponuda primljenih za šesnaesti djelomični poziv za podnošenje ponuda, trebalo bi odrediti najnižu prodajnu cijenu.

               (3)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Za šesnaesti djelomični poziv za podnošenje ponuda za prodaju obranog mlijeka u prahu u okviru natječajnog postupka otvorenog Provedbenom uredbom (EU) 2016/2080, za koji je rok za podnošenje ponuda istekao 16. siječnja 2018., najniža prodajna cijena iznosi 119,00 EUR/100 kg.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 18. siječnja 2018.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor

            Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 206, 30.7.2016., str. 71.

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2080 оd 25. studenoga 2016. o otvaranju prodaje obranog mlijeka u prahu putem natječajnog postupka (SL L 321, 29.11.2016., str. 45.).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/81 оd 16. siječnja 2018. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

text:
                  20.1.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 16/1

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/81
      оd 16. siječnja 2018.
      o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezin članak 57. stavak 4. i članak 58. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (2) potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

                  (2)

                  Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila za tumačenje kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvodi daljnja podjela te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije radi primjene tarifnih i drugih mjera povezanih s trgovinom robom.

                  (3)

                  U skladu s navedenim općim pravilima robu opisanu u stupcu (1) tablice u Prilogu ovoj Uredbi trebalo bi na temelju obrazloženja navedenog u stupcu (3) razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca (2).

                  (4)

                  Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 34. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 952/2013 osoba kojoj su dane obvezujuće tarifne informacije za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, može nastaviti navoditi te informacije tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca.

                  (5)

                  Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      Roba iz stupca (1) tablice u Prilogu razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu u oznaku KN iz stupca (2) te tablice.
      Članak 2.
      U skladu s člankom 34. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 952/2013 obvezujuće tarifne informacije koje nisu u skladu s ovom Uredbom mogu se nastaviti navoditi tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
      Članak 3.
      Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 16. siječnja 2018.

               Za Komisiju,

               u ime predsjednika,

            Stephen QUEST

               Glavni direktor

               Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju

         (1)  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

         (2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1).

         PRILOG

                     Opis robe

                     Razvrstavanje (oznaka KN)

                     Obrazloženje

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Električni aparat za tretman kože i uklanjanje dlačica laserskom tehnologijom, upotrebom dvaju lasera različitih valnih duljina (755 i 1 064  nm). Dimenzije aparata su otprilike 104 × 38 × 64 cm, a težina 82 kg.
                     Tretman za koji je podnesen uključuje uklanjanje dlačica, kozmetičko pomlađivanje, njegu vena lica i nogu, tretman nejednolike pigmentacije (primjerice nejednakog tamnjenja nakon izloženosti sunčevoj svjetlosti) te tretman drugih vaskularnih i benignih pigmentiranih izraslina.
                     Aparat je osmišljen za upotrebu u kozmetičkim salonima bez uključivanja zdravstvenih djelatnika te u ovlaštenim zdravstvenim centrima pod nadzorom zdravstvenih djelatnika.
                     Vidjeti sliku (*1).

                     8543 70 90

                     Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1 i 6 za tumačenje kombinirane nomenklature i nazivima oznaka KN 8543 , 8543 70  i 8543 70 90 .
                     Činjenica da aparat prije svega omogućuje estetska poboljšanja i da se može upotrebljavati izvan medicinskog okružja (u kozmetičkom salonu) i bez uključivanja zdravstvenih djelatnika ukazuje da proizvod nije namijenjen za uporabu u medicini. Aparatom se također može liječiti jedno ili više različitih oboljenja, ali se takav tretman može obavljati izvan medicinskog okružja i stoga ne postoje dostatne indicije kojima bi se moglo dokazati da je proizvod namijenjen za uporabu u medicini. (Vidjeti predmet C-547/13, Oliver Medical, ECLI:EU:C:2015:139). Stoga je isključeno razvrstavanje u tarifni broj 9018  kao aparata namijenjenog za uporabu u medicini.
                     Uređaj se stoga razvrstava u oznaku KN 8543 70 90  kao električni aparat s posebnom funkcijom, nespomenut niti uključen na drugom mjestu u poglavlju 85.

            (*1)  Slika je samo informativne naravi.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/82 оd 19. siječnja 2018. o ispravku Uredbe (EZ) br. 891/2009 o otvaranju i predviđanju upravljanja određenim carinskim kvotama Zajednice u sektoru šećera

text:
               20.1.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 16/4

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/82
   оd 19. siječnja 2018.
   o ispravku Uredbe (EZ) br. 891/2009 o otvaranju i predviđanju upravljanja određenim carinskim kvotama Zajednice u sektoru šećera
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 187.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1085 (2) izmijenjen je Dio I. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 891/2009 (3) u skladu sa Sporazumom u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji (4) („Sporazum”), čime je povećana dodijeljena količina za Brazil. Dodatna dodijeljena količina za tržišnu godinu 2016./2017. iznosi 19 500 tona, a za tržišne godine od 2017./2018. do 2022./2023. 78 000 tona. Za tržišnu godinu 2023./2024. dodatna dodijeljena količina iznosi 58 500 tona. Dodatna dodijeljena količina vodi se pod dvama novim rednim brojevima, 09.4329 i 09.4330, koji imaju različite stope unutar kvote u odnosu na prethodno dodijeljenu količinu pod rednim brojem 09.4318 za podrijetlo iz Brazila.

               (2)

               Ta dva nova redna broja i stope unutar kvote za Brazil zabunom nisu dodani u normativni dio Uredbe (EZ) br. 891/2009, iako sav šećer iz navedene kvote mora ispunjavati iste uvjete, posebno u pogledu zahtjevâ za uvozne dozvole i potvrda o podrijetlu. Te je pogreške stoga potrebno ispraviti umetanjem dvaju novih rednih brojeva i stopa unutar kvote u normativni dio Uredbe (EZ) br. 891/2009.

               (3)

               Uredbu (EZ) br. 891/2009 trebalo bi stoga na odgovarajući način ispraviti.

               (4)

               Radi pravne sigurnosti u pogledu prava i obveza svih gospodarskih subjekata s obzirom na povećanu dodijeljenu količinu za Brazil od njezina uvođenja, ova bi se Uredba trebala primjenjivati retroaktivno od datuma stupanja na snagu Sporazuma.

               (5)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Uredba (EZ) br. 891/2009 ispravlja se kako slijedi:

               1.

               u članku 6. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

                           „(a)

                           u polju 8. zemlju podrijetla.
                           Za šećer po povlasticama CXL pod rednim brojevima 09.4317, 09.4318, 09.4319, 09.4321, 09.4329 i 09.4330 i za šećer s Balkana riječ ‚da’ u polju 8. treba označiti križićem. Te dozvole obvezuju na uvoz iz navedene zemlje;”

               2.

               u članku 7. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
               „3.   Za šećer po povlasticama CXL pod rednim brojevima 09.4317, 09.4318, 09.4319, 09.4320, 09.4329 i 09.4330 zahtjevima za uvozne dozvole prilaže se obveza podnositelja zahtjeva da će rafinirati predmetni šećer prije isteka trećeg mjeseca nakon mjeseca u kojemu istječe predmetna uvozna dozvola.”

               3.

               članak 10. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 10.
               Puštanje u slobodni promet
               Puštanje u slobodni promet za kvote šećera po povlasticama CXL pod rednim brojevima 09.4317, 09.4318, 09.4319, 09.4321, 09.4329 i 09.4330 podliježe predočenju potvrde o podrijetlu koju su izdala nadležna tijela predmetne treće zemlje u skladu s člancima od 55. do 65. Uredbe (EEZ) br. 2454/93.
               Za šećer po CXL povlasticama pod rednim brojevima 09.4317, 09.4318, 09.4319, 09.4320, 09.4329 i 09.4330 kod kojega polarimetrijsko očitanje uvezenog sirovog šećera odstupa od 96 stupnjeva, stopa od 98 EUR, 11 EUR i 54 EUR po toni povećava se ili smanjuje, prema potrebi, za 0,14 % po utvrđenoj razlici od desetine stupnja.”

         Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Primjenjuje se od 1. srpnja 2017.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 19. siječnja 2018.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1085 od 19. lipnja 2017. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 891/2009 o otvaranju i predviđanju upravljanja određenim carinskim kvotama Zajednice u sektoru šećera (SL L 156, 20.6.2017., str. 19.).

      (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 891/2009 od 25. rujna 2009. o otvaranju i predviđanju upravljanja određenim carinskim kvotama Zajednice u sektoru šećera (SL L 254, 26.9.2009., str. 82.).

      (4)  SL L 108, 26.4.2017., str. 3.