title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1722 оd 14. studenoga 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 999/2014 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  15.11.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 287/3

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1722
         оd 14. studenoga 2018.
         o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 999/2014 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 3.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK
         1.1.   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

                     (1)

                     Uredbom Vijeća (EZ) br. 2022/95 (2) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 i podrijetlom iz Rusije. U skladu s daljnjim ispitnim postupkom kojim je utvrđeno da su pristojbe bile apsorbirane, mjere su izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 663/98 (3). Nakon prve revizije zbog predstojećeg isteka mjera i prve privremene revizije u skladu s člankom 11. stavcima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 384/96 (4) Vijeće je Uredbom Vijeća (EZ) br. 658/2002 (5) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 47,07 EUR po toni na uvoz amonijeva nitrata obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 i podrijetlom iz Rusije. Taj se ispitni postupak naziva „revizijom iz 2002.”.

                     (2)

                     Zatim je provedena privremena revizija opsega proizvoda u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 384/96 te je Uredbom Vijeća (EZ) br. 945/2005 (6) uvedena konačna antidampinška pristojba u rasponu od 41,42 EUR po toni do 47,07 EUR po toni na uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20 i podrijetlom iz Rusije.

                     (3)

                     Nakon druge revizije zbog predstojećeg isteka mjera i druge djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavcima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 384/96, Vijeće je Uredbom Vijeća (EZ) br. 661/2008 (7) zadržalo mjere na snazi. Pristojba nije izmijenjena, osim za grupaciju EuroChem, za koju je fiksni iznos pristojbe iznosio između 28,88 EUR i 32,82 EUR po toni. Taj se ispitni postupak naziva „revizijom iz 2008.”.

                     (4)

                     Europska komisija („Komisija”) Odlukom 2008/577/EZ (8) prihvatila je ponude za preuzimanje obveza s kvantitativnim pragom od ruskih proizvođača JSC Acron i JSC Dorogobuzh, članova društva Acron Holding i od grupacije EuroChem.

                     (5)

                     Presudom od 10. rujna 2008. (9), čije je tumačenje dano presudom od 9. srpnja 2009. (10), Opći sud poništio je Uredbu (EZ) br. 945/2005 u odnosu na društvo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat („Kirovo”), koje je dio grupacije OJSC UCC UralChem („Uralchem”). Vijeće je Uredbom Vijeća (EZ) br. 989/2009 (11) u skladu s time izmijenilo Uredbu (EZ) br. 661/2008. Stoga se za društvo Kirovo antidampinška pristojba (u iznosu od 47,07 EUR po toni) primjenjuje samo na uvoz amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90.

                     (6)

                     Komisija je Odlukom 2012/629/EU (12) povukla prihvaćanje preuzimanja obveze koje je ponudila grupacija EuroChem zbog nepraktičnosti preuzimanja obveze.

                     (7)

                     Nakon treće revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (13), Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 999/2014 (14) zadržala mjere na snazi. Taj se ispitni postupak naziva „posljednjom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera”.

                     (8)

                     Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/226 (15) o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 999/2014 obuhvaćeno je restrukturiranje Kirova kao podružnice Uralchema.

                     (9)

                     Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/415 (16) povukla prihvaćanje preuzimanja obveze za društvo Acron Holding zbog nepraktičnosti preuzimanja obveze.

                     (10)

                     Trenutačno su na snazi mjere u obliku fiksne pristojbe po toni koje se temelje na marži štete, osim za EuroChem. Razina za EuroChem utvrđena je revizijom iz 2008. na temelju dampinške marže.

               1.2.   Zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju

                     (11)

                     Komisija je zaprimila zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju („zahtjev za reviziju”) u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe od sljedećih osam europskih udruženja poljoprivrednika („podnositelj zahtjeva”): Association Générale des Producteurs de Blé et autres céréales („AGPB”, Francuska), Confederazione Italiana Agricoltori („CIA”, Italija), Confagricoltura (Italija), Coop de France (Francuska), Irish Farmers' Association („IFA”, Irska), Office of Finnish Agriculture („MTK”, Finska), National Farmers' Union („NFU”, Ujedinjena Kraljevina) i Unión de Pequeños Agricultores y Ganaderos („UPA”, Španjolska). Opseg zahtjeva bio je ograničen na ispitivanje štete. Podnositelj zahtjeva tvrdio je da poljoprivrednici iz Unije, kao korisnici amonijeva nitrata, trpe štetu zbog antidampinških mjera koje su na snazi više od 20 godina i da bi zbog trajnih promjena trebalo ispitati stanje industrije Unije s obzirom na štetu.

                     (12)

                     Neovisno o tome, podnositelj zahtjeva od Komisije je također zatražio da u skladu s člankom 14. stavkom 4. osnovne uredbe odmah obustavi mjere.

               1.3.   Pokretanje djelomične privremene revizije

                     (13)

                     Utvrdivši nakon obavješćivanja država članica da postoje dostatni dokazi za opravdano pokretanje djelomične privremene revizije, Komisija je 17. kolovoza 2017. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (17) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe, ograničene na područje ispitivanja štete.

                     (14)

                     Komisija je istog dana putem Obavijesti o pokretanju postupka (18) najavila pokretanje druge djelomične revizije antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije, ograničene na ispitivanje dampinga u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe.

               1.4.   Ispitni postupak

         1.4.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (15)

                     Razdoblje ispitnog postupka revizije („RIPR”) obuhvatilo je razdoblje od 1. srpnja 2016. do 30. lipnja 2017. Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja RIPR-a („razmatrano razdoblje”).

               1.4.2.   Zainteresirane strane

                     (16)

                     Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da sudjeluju u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, industriju Unije (proizvođače i njihova udruženja), proizvođače izvoznike i njihova udruženja, tijela zemlje izvoznice i poznate moguće nepovezane uvoznike o pokretanju djelomične privremene revizije i pozvala ih na sudjelovanje.

                     (17)

                     Zainteresirane strane imale su priliku izraziti svoja stajališta u pisanom obliku i biti saslušane.

                     (18)

                     Saslušanja pred službama Komisije organizirana su za podnositelja zahtjeva, udruženje proizvođača iz Unije Fertilizers Europe, jednog pojedinačnog proizvođača iz Unije i jednog pojedinačnog proizvođača iz Rusije.

                     (19)

                     Osim toga, različite zainteresirane strane dostavile su pisane podneske tijekom ispitnog postupka, uključujući podnositelja zahtjeva, udruženje Fertilizers Europe, udruženje poljoprivrednika iz Unije COPA-COGECA (19) i rusko udruženje proizvođača gnojiva („RFPA”).

                     (20)

                     Podnositelj zahtjeva istaknuo je 25. travnja 2018. da Komisija ne bi trebala uzeti u obzir neke od elemenata koje je dostavilo udruženje Fertilizers Europe zbog trenutka u kojem je dostavilo svoje podneske. Budući da je ispitni postupak bio u tijeku i da Komisija nije odredila krajnji rok do kojeg sve strane moraju dostaviti podneske ta je tvrdnja odbačena.

               1.4.3.   Odabir uzorka

                     (21)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi u skladu s člankom 17. osnovne uredbe mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana.

               1.4.3.1.   Uzorak proizvođača iz Unije

                     (22)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od proizvođača iz Unije zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Obrazac za odabir uzorka poslan je na adrese 38 subjekata, uključujući 11 poznatih udruženja proizvođača iz Unije. Komisija je zaprimila podatke za odabir uzorka od 12 društava ili grupacija iz Unije.

                     (23)

                     Komisija je privremeno odabrala uzorak na temelju proizvodnje u Uniji i obujma prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije tijekom RIPR-a te uzorka odabranog u posljednjoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. Privremeni uzorak sastojao se od četiri proizvođača iz Unije koji se nalaze u Francuskoj, Litvi, Poljskoj i Ujedinjenoj Kraljevini (20).

                     (24)

                     Međutim, na temelju primjedbi koje su dostavile zainteresirane strane Komisija je smatrala primjerenim da poljsko društvo zamijeni društvom iz Bugarske (21) te da doda jedno društvo iz Nizozemske (22).

                     (25)

                     Konačni odabrani uzorak sastojao se, dakle, od pet trgovačkih društava iz pet zemalja i činio je oko 40 % ukupne proizvodnje društava koja surađuju. Stoga je uzorak reprezentativan za industriju Unije.

               1.4.3.2.   Uzorak ruskih proizvođača izvoznika

                     (26)

                     Iako ovom djelomičnom privremenom revizijom nisu obuhvaćeni aspekti dampinga, Komisija je smatrala da je primjereno prikupiti podatke od ruskih proizvođača izvoznika, kao što su podaci o njihovoj proizvodnji, kapacitetu, prodaji u Uniji i prodaji trećim zemljama, na kojima će temeljiti procjenu štete.

                     (27)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Rusije zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, obavijestila je Stalnu misiju Rusije pri Uniji i rusko udruženje RFPA.

                     (28)

                     Šest ruskih proizvođača dostavilo je tražene podatke. Budući da su samo dva proizvođača izvozila u Uniju, odabir uzorka nije bio potreban. Proizvodnja tih dvaju ruskih društava čini 38 % proizvodnje ruskih društava koja surađuju.

                     (29)

                     Ruska grupacija izvoznica Acron, koja je zatražila pokretanje usporedne privremene revizije ograničene na damping (23), nije ispunila obrazac za odabir uzorka. No to je društvo tijekom ispitnog postupka ipak dostavilo ograničene informacije u obliku djelomičnog odgovora na upitnik. Dio dostavljenih podataka nisu bile točne informacije, ažurirane nakon provjere u usporednom ispitnom postupku, i nisu se mogle upotrijebiti.

               1.4.3.3.   Uzorak nepovezanih uvoznika

                     (30)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. No nijedan nepovezani uvoznik nije odgovorio.

               1.4.4.   Odgovori na upitnike

                     (31)

                     Komisija je poslala upitnike na adrese pet proizvođača iz Unije u uzorku i dva proizvođača izvoznika iz Rusije i od svih je primila odgovore.

                     (32)

                     Prikupila je podatke i od udruženja poljoprivrednika slanjem upitnika podnositelju zahtjeva u ovom ispitnom postupku i drugim udruženjima poljoprivrednika koja su se očitovala kao zainteresirane strane (24). Komisija je primila odgovore od udruženja Irish Farmers' Association i udruženja poljoprivrednika iz Ujedinjene Kraljevine NFU te konsolidirani odgovor podnositelja zahtjeva u ime udruženja koja su aktivna u 15 država članica (25). Udruženje poljoprivrednika iz Litve poslije je pojasnilo da nije zauzelo stajalište o ispitnom postupku u tijeku.

               1.4.5.   Posjeti radi provjere

                     (33)

                     Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

                                 (a)

                                 proizvođači iz Unije:

                                             —

                                             AB Achema,

                                             —

                                             CF Fertilisers UK Limited,

                                             —

                                             Neochim PLC.,

                                             —

                                             Yara France,

                                             —

                                             Yara Sluiskil B.V.

                                 (b)

                                 proizvođači izvoznici iz Rusije koji surađuju:

                                             —

                                             PJSC KuibyshevAzot,

                                             —

                                             Uralchem JSC i povezani uvoznik Uralchem Trading SIA u Latviji.

               1.4.6.   Objava

                     (34)

                     Komisija je 31. kolovoza 2018. obavijestila sve zainteresirane strane o ključnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je namjeravala predložiti izmjenu primjenjive stope pristojbe. Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe do 12. rujna 2018. i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

                     (35)

                     Primjedbe o objavi dostavilo je devet subjekata, uključujući europska udruženja poljoprivrednika, proizvođače iz Unije, udruženje proizvođača iz Unije Fertilizers Europe i rusko udruženje RFPA. Saslušanja su na zahtjev održana s podnositeljem zahtjeva, društvima Grupa Azoty S.A. i Agropolychim AD te udruženjem RFPA.

                     (36)

                     Primjedbe su uzete u obzir ako su bile opravdane.

               2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
         2.1.   Predmetni proizvod

                     (37)

                     Predmetni proizvod čine kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćena oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20 i podrijetlom iz Rusije („predmetni proizvod”). Međutim, u pogledu amonijeva nitrata koji proizvodi Kirovo, podružnica grupacije Uralchem, samo je amonijev nitrat trenutačno obuhvaćen oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 predmetni proizvod u skladu s Uredbom (EZ) br. 989/2009.

                     (38)

                     Predmetni proizvod izvorno je definiran kao amonijev nitrat, no naknadno je redefiniran kao kruto gnojivo s određenim udjelom amonijeva nitrata. Bila je to posljedica pojašnjenja opsega proizvoda iz 2005. (26) kojim se nastojalo obuhvatiti i amonijev nitrat kojem su dodane fosforne i/ili kalijeve hranjive tvari (takozvani „nečisti” ili „stabilizirani” amonijev nitrat, dalje u tekstu „nečisti amonijev nitrat”) jer je utvrđeno da te smjese u osnovi imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva te jednaka agronomska svojstva. Taj se proizvod obično naziva amonijev nitrat („AN”).

                     (39)

                     Kao što je navedeno u odjeljku 1.1., za društvo Kirovo antidampinška pristojba (u iznosu od 47,07 EUR po toni) primjenjuje se samo na uvoz AN-a trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90.

                     (40)

                     AN je kruto dušično gnojivo koje se obično upotrebljava u poljoprivredi, no upotrebljava se i za industrijske potrebe, kao što je proizvodnja eksploziva (na primjer u rudarstvu). AN koji se upotrebljava i za poljoprivredne potrebe i za proizvodnju eksploziva obuhvaćen je antidampinškim mjerama koje su na snazi. Obje vrste AN-a imaju jednaka tehnička i kemijska svojstva, lako su zamjenjiva i smatraju se predmetnim proizvodom.

                     (41)

                     AN se u poljoprivredi, među ostalim, upotrebljava za žitarice, primjerice za pšenicu. Uporaba AN-a ograničena je u nekoliko država članica zbog svojih eksplozivnih svojstava. Na primjer, poljoprivrednici u Irskoj upotrebljavaju kalcijev amonijev nitrat („KAN”).

                     (42)

                     Glavna je sirovina koja se upotrebljava u proizvodnji AN-a prirodni plin, koji čini veliku većinu ukupnih troškova proizvodnje.

                     (43)

                     Uobičajena stopa pristojbe za AN iznosi 6,5 % (27).

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (44)

                     Kao i u prijašnjim ispitnim postupcima opisanima u odjeljku 1.1., Komisija je utvrdila da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva: (a) predmetni proizvod; (b) AN koji se proizvodi i prodaje na domaćem ruskom tržištu i drugim izvoznim tržištima; i (c) AN koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                     (45)

                     Komisija je stoga zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi za potrebe ovog ispitnog postupka u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

               3.   TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI

                     (46)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe Komisija je ispitala jesu li se okolnosti na temelju kojih su uvedene trenutačne mjere promijenile i je li ta promjena trajne prirode.

               3.1.   Restrukturiranje

                     (47)

                     Razina koncentracije industrije Unije povećala se zbog brojnih spajanja i preuzimanja. Nekoliko proizvođača iz Unije, kao što su Yara International ASA („Yara”) iz Norveške i Borealis Agrolinz Melamine GmbH („Borealis”) iz Austrije, globalni su akteri. U spajanjima i preuzimanjima od 2002. nadalje sudjelovala su primjerice sljedeća društva (28): Anwil SA, Azomures, BASF SE, Borealis, Fertiberia S.A., CF Fertilisers UK Limited, Yara i Grupa Azoty S.A.

                     (48)

                     Podnositelj zahtjeva tvrdio je da se industrija Unije sada može natjecati s ruskim uvozom zbog veće učinkovitosti ostvarene ulaganjima i restrukturiranjem, za razliku od situacije tijekom ispitnog postupka iz 2002. kada su deseci malih i srednjih poduzeća djelovali neovisno. Industrija Unije istaknula je da je tržišno natjecanje na tržištu Unije zdravo jer u Uniji ima više od 10 proizvođača od kojih nijedan nema udio veći od 20 %. (29)

                     (49)

                     Na temelju podataka primljenih od proizvođača iz Unije koji surađuju, četiri velike grupacije (Yara, CF, Borealis i EuroChem) proizvode približno 6 od 8 milijuna metričkih tona ukupne proizvodnje AN-a u Uniji. Proizvodnjom AN-a u Uniji prema tome dominira nekoliko velikih korporativnih grupacija znatnih razmjera.

                     (50)

                     Kako bi se procijenio utjecaj postupka konsolidacije koji je uključivao velik broj društava tijekom razdoblja duljeg od 15 godina, Komisija je analizirala razvoj industrije Zajednice kako je definirana u ispitnom postupku iz 2002.

                     (51)

                     Tijekom ispitnog postupka iz 2002. posjećena su četiri društva: Grande Paroisse (Francuska), Kemira Ince (Ujedinjena Kraljevina), Terra Nitrogen (Ujedinjena Kraljevina) i Hydro Agri France. S obzirom na to da je postrojenje za proizvodnju amonijeva nitrata društva Grand Paroisse eksplodiralo 2001., što je u Francuskoj uzrokovalo nekoliko smrtnih slučajeva, Komisija je to društvo uklonila iz analize.

                     (52)

                     Prvo, dva društva iz Ujedinjene Kraljevine sada pripadaju istom društvu pod nazivom CF Fertilizers UK Limited, koje je dio grupacije CF Industries („CF”) iz Sjedinjenih Američkih Država. Ta dva društva udružila su se 2007. u zajednički pothvat. Tijelo nadležno za tržišno natjecanje u Ujedinjenoj Kraljevini u svojem je izvješću o toj transakciji (30) napomenulo da su „stranke navele da nijedna od njih trenutačno ne ostvaruje prihvatljive razine prihoda od svojeg poslovanja u Ujedinjenoj Kraljevini u području gnojiva niti predviđa da će ih ostvariti. Obrazložile su da je cilj predloženog zajedničkog pothvata uspostava održivog proizvođača dušičnih gnojiva sa sjedištem u Ujedinjenoj Kraljevini osnivanjem većeg poslovnog subjekta s nižom troškovnom osnovom od one koju bilo koja od strana trenutačno samostalno može postići”. CF je zatim 2010. preuzeo društvo Terra Industries, očekujući da će taj ugovor dovesti do globalne godišnje sinergije troškova u iznosu do 135 milijuna USD (31). CF je u svojem godišnjem izvješću za 2011. potvrdio da je mogao „ostvariti sinergije koje su nadmašile one koje su bile očekivane u trenutku preuzimanja”. (32) Budući da je poslovni subjekt iz Ujedinjene Kraljevine tada još bio zajednički pothvat, CF je 2015. stekao potpunu kontrolu. „Cilj te transakcije [bilo je] povećanje proizvodnje za 10 % bez dodatnih kapitalnih rashoda”. (33) CF je u svojem godišnjem izvješću za 2017. (34) sažeo rezultate te transakcije kako slijedi: „Nakon preuzimanja i stjecanja potpunog operativnog nadzora nad društvom CF Fertilisers UK povećali smo svoju iskorištenost imovine za približno 20 % i istodobno ostvarili sinergije koje su premašile 35 milijuna USD godišnje”. Društvo CF Fertilizers UK Limited sada je dio grupacije od 3 000 zaposlenika koja je „vodeće svjetsko društvo za proizvodnju gnojiva i kemikalija s izvanrednim operativnim sposobnostima i brojnim troškovnim prednostima u pogledu proizvodnje i platforme za distribuciju”.

                     (53)

                     Drugo, društvo Hydro Agri France bilo je dio društva Hydro Agri, podružnice norveške grupacije Norsk Hydro koja se 2004. izdvojila i postala Yara. Grupacija Yara zapošljava više od 15 000 zaposlenika i ima prihode od približno 10 milijardi EUR. (35) Yara je prema svojem „Priručniku o industriji gnojiva za 2017.” (36) bila „vodeće društvo za proizvodnju dušičnog gnojiva” i „najveći svjetski proizvođač nitrata i NPK-a te drugi najveći svjetski proizvođač amonijaka”, isključujući kineske proizvođače. Yara je navela da „položaj grupacije Yara pruža jedinstvene mogućnosti za podupiranje ekonomije razmjera i poticanje najbolje prakse u cijeloj mreži postrojenja. Razmjeri i globalni doseg ključni su pokretači prednosti grupacije Yara u pogledu tržišnog natjecanja.” Nadalje, „Yara ima tržišni udio od približno 20 % globalne trgovine amonijakom. Taj vodeći položaj društvu pruža dobar pregled globalne ravnoteže između ponude i potražnje amonijaka i omogućava mu bolju optimizaciju svojih globalnih tokova proizvoda.”

                     (54)

                     Kada je riječ o ostalih pet društava koja nisu bila posjećena tijekom revizije iz 2002., no koja su bila dio industrije Zajednice, dva su isto tako bila dio društva Hydro Agri, a jedno je činilo dio društva Kemira (Belgija), koje je naposljetku postalo dio grupacije Yara.

                     (55)

                     Nadalje, ruska grupacija EuroChem dovršila je 2012. preuzimanje imovine društva BASF povezane s gnojivom. (37) EuroChem je u svojem godišnjem izvješću za 2012. napomenuo da „integracija tih dvaju poslovnih subjekata [EuroChem Antwerpen i EuroChem Agro 2012.] još traje, no danas sa sigurnošću možemo reći da je to bio strateški uspjeh. Operativne sinergije i kulturna usklađenost rezultirali su snažnom vezom koja je imala pozitivan utjecaj na grupaciju u cjelini.” (38) Grupacija EuroChem ima više od 25 000 zaposlenika, više od 4 milijarde USD globalnih prihoda i ostvaruje koristi od svojeg vertikalno integriranog poslovnog modela. (39)

                     (56)

                     Zaključno, španjolska grupacija Fertiberia kupila je 2009. Adubos do Portugal i posjeduje mnoge druge podružnice u Francuskoj i Alžiru. Iz Fertiberije ističu da se „konsolidacija grupacije kao vodećeg društva uglavnom temeljila na stvaranju i preuzimanju strateški smještenih društava kćeri. Taj model komercijalizacije omogućio je veću komercijalnu, proizvodnu i logističku učinkovitost, što su ključni aspekti na tako konkurentnom tržištu.” (40) Fertiberia se u svojem godišnjem izvješću za 2014. posebno osvrnula i na društvo Adubos do Portugal i napomenula da „konsolidaciju operativne integracije društva ADP Fertilizantes u našu grupaciju isto tako treba posebno istaknuti jer se njome iskorištavaju nove sinergije koje su ovom društvu omogućile da poveća EBITDA-u na 18 milijuna eura” i da „te sinergije obuhvaćaju sve od nabave sirovina i neometanog rada njegovih objekata do izgradnje opsežnog znanja o tržištu kako bi se ojačala njegova nastojanja za proizvodnju proizvoda visoke dodane vrijednosti.” (41)

                     (57)

                     Iz prethodno navedenih javnih izjava slijedi da su ta spajanja, među ostalim, dovela do smanjenja troškova (Ujedinjena Kraljevina), ekonomije razmjera (Yara), operativnih sinergija (EuroChem) i logističke učinkovitosti (Fertiberia). Stoga je kod svih proizvođača AN-a koji su činili tadašnju industriju Zajednice uočeno povećanje učinkovitosti. Ona je uključivala povećanje kupovne moći i mogućnost optimizacije postupka proizvodnje i prodaje. Industrija Unije pritom se povećala pristupanjima novih država članica 2004., 2007. i 2013., zbog čega je nemoguće provesti ukupnu usporedbu troškova za svako društvo. No, kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 47., u postupku restrukturiranja sudjelovalo je i nekoliko društava iz zemalja pristupnica.

                     (58)

                     Komisija je zaključila da je industrija Unije koncentriranija nego tijekom revizije iz 2002., da je ova konsolidacija trajne prirode i da je imala koristan učinak na ukupnu strukturu troškova.

                     (59)

                     Nakon objave dva su proizvođača iz Unije tvrdila da EuroChem ne bi trebalo analizirati zbog povezanosti s ruskim subjektom i da je uključivanje proizvođača iz Ujedinjene Kraljevine upitno jer će Ujedinjena Kraljevina uskoro napustiti Uniju. Komisija je odbacila te tvrdnje. EuroChem je analiziran kao dio industrije tadašnje Zajednice i proizvođač iz Ujedinjene Kraljevine bio je punopravni član industrije Unije jer je Ujedinjena Kraljevina u razdoblju ispitnog postupka država članica Unije.

                     (60)

                     Osim toga, ti su proizvođači tvrdili da Komisija nije utvrdila kako je promijenjena okolnost restrukturiranja industrije Unije izravno utjecala na izračun štete. Komisija je podsjetila da je prvo utvrdila postojanje trajnih promjena koje utječu na industriju Unije od revizije iz 2002., kad je zadnji put utvrđena razina mjera. Potom je ocijenila trenutačno stanje industrije Unije, što je dovelo do novih izračuna marže štete. Te dvije analize provedene su odvojeno i neovisno jedna od druge.

                     (61)

                     Nadalje, udruženje Fertilizers Europe tvrdilo je da promjene povezane sa restrukturiranjem industrije Unije nisu značajne u usporedbi s prednošću ruskog plina. Komisija je napomenula da utvrđena trajna promjena nije povezana sa stanjem u pogledu ruskog plina, nego s konsolidacijom industrije Unije od revizije iz 2002.

               3.2.   Trošak plina na tržištu Unije

                     (62)

                     Podnositelj zahtjeva tvrdio je da su se cijene plina u Uniji povećale od 2002. do drugog tromjesečja 2013., a potom su se od trećeg tromjesečja 2013. znatno smanjile. Prema njegovu mišljenju, iako se očekuje da će se cijene prirodnog plina blago povećati u sljedećih 10 godina, ostat će znatno niže od razina koje su dosegnute tijekom posljednje revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Na primjer, u tablici 1. prikazana je prognoza Svjetske banke za cijene prirodnog plina od 2018. do 2030. (42):

                        Tablica 1.

                        Prognoza za cijene plina

                                 Prognoze

                                 Roba
                                 Energija

                                 Jedinica

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 2019.

                                 2020.

                                 2021.

                                 2022.

                                 2023.

                                 2024.

                                 2025.

                                 2030.

                                 Ugljen, Australija

                                 USD/mt

                                 70,1

                                 57,5

                                 65,9

                                 88,4

                                 85,0

                                 75,0

                                 65,0

                                 64,5

                                 64,0

                                 63,5

                                 63,0

                                 62,4

                                 60,0

                                 Sirova nafta, prosjek

                                 USD/barel

                                 96,2

                                 50,8

                                 42,8

                                 52,8

                                 65,0

                                 65,0

                                 65,4

                                 65,9

                                 66,3

                                 66,8

                                 67,2

                                 67,7

                                 70,0

                                 Prirodni plin, Europa

                                 USD/milijun BTU

                                 10,1

                                 7,3

                                 4,6

                                 5,6

                                 6,5

                                 6,6

                                 6,7

                                 6,8

                                 7,0

                                 7,1

                                 7,2

                                 7,3

                                 8,0

                                 Prirodni plin, SAD

                                 USD/milijun BTU

                                 4,4

                                 2,6

                                 2,5

                                 3,0

                                 3,0

                                 3,1

                                 3,2

                                 3,2

                                 3,3

                                 3,4

                                 3,5

                                 3,6

                                 4,0

                                 Ukapljeni prirodni plin, Japan

                                 USD/milijun BTU

                                 16,0

                                 10,2

                                 6,9

                                 8,0

                                 8,8

                                 8,9

                                 9,1

                                 9,3

                                 9,4

                                 9,6

                                 9,7

                                 9,9

                                 10,0

                                    Izvor: Prognoza Svjetske banke za cijene robe

                     (63)

                     Rusko udruženje RFPA dostavilo je prognozu cijena Gazproma do 2021. (43) kako bi poduprlo tvrdnju da je smanjenje cijena plina trajne prirode.

                     (64)

                     Udruženje Fertilizers Europe tvrdilo je da nije bilo promjena u pogledu, npr. dampinga i određivanja cijena plina u Rusiji. (44) Nakon objave udruženje Fertilizers Europe ponovilo je izjave o stanju u pogledu plina u Rusiji.

                     (65)

                     Komisija je potvrdila da je plin najvažnija sirovina za proizvodnju amonijeva nitrata i čini više od 60 % ukupnog troška proizvodnje. Utvrdila je da država saveznim zakonima regulira domaće cijene plina u Rusiji i da one ne odražavaju uobičajene tržišne uvjete u kojima cijene uglavnom određuju troškovi proizvodnje i očekivani prihodi.

                     (66)

                     Stanje domaćih cijena plina u Rusiji važno je samo za utvrđivanje dampinga jer se odnosi samo na određivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je podsjetila da se ova revizija odnosi samo na stanje štete.

                     (67)

                     Nakon objave udruženje Fertilizers Europe i jedan proizvođač iz Unije napomenuli su da su se razine cijene plina već povećavale brže od očekivanog prema prognozi Svjetske banke iz travnja 2018. (tablica 1.). Svjetska banka također je promijenila svoju prognozu u izdanju iz rujna 2018.

                     (68)

                     Komisija je primijetila da je cijena jako fluktuirala od revizije iz 2002., kada je utvrđena razina mjera. Došlo je do znatnog smanjenja između 2014. i 2016., no otad se cijene ponovno postupno povećavaju. Ta se promjena djelomično odrazila u trošku proizvodnje proizvođača iz Unije. Trošak proizvodnje za društva u uzorku smanjio se od 2014. za više od 20 % za društva u uzorku. Novija kretanja u 2018. potvrđuju da postoje znatne fluktuacije u razini cijene plina u Europi.

                     (69)

                     Promjene u domaćim cijenama sirovina u načelu se ne smatraju promjenom trajne prirode zato što su obično rezultat promjenjivih tržišnih sila. U Uniji se cijene plina utvrđuju na otvorenom tržištu. Nadalje, od 2002. nije bilo stabilnih kretanja. Komisija je stoga zaključila da se promjene u cijenama plina u Uniji ne mogu smatrati promjenama trajne prirode.

               3.3.   Promjene na globalnom tržištu

                     (70)

                     Komisija je ujedno smatrala da su globalne promjene na tržištu AN-a koje su primijećene u razdoblju od 2002. relevantan element za procjenu.

                     (71)

                     Prvo, ruska potrošnja AN-a više se nego utrostručila od 2002.:

                                 —

                                 2,2 milijuna metričkih tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iz 2002. (45);

                                 —

                                 5,5 milijuna metričkih tona 2014. (46);

                                 —

                                 7 milijuna metričkih tona 2016. (46).

                     (72)

                     Osim toga, rusko udruženje RFPA tvrdilo je da se prema preliminarnim brojkama koje je objavilo rusko Ministarstvo poljoprivrede ukupna domaća potrošnja dušičnih gnojiva u 2017. dodatno povećala za 8,7 %. (47) Očekuje se da će se do 2030. ruska potrošnja i dalje blago povećavati (48).

                     (73)

                     Drugo, potražnja se povećala i na tržištima trećih zemalja (najviše u Latinskoj Americi, a posebno u Brazilu). Organizacija za hranu i poljoprivredu („FAO”) za Brazil procjenjuje povećanje s 0,9 milijuna tona 2002. na 1,5 milijuna tona 2016. (49) Osim samog AN-a, očekuje se da će potražnja za dušičnim gnojivima u Latinskoj Americi i dalje rasti. (50)

                     (74)

                     S druge strane, poljoprivredna potrošnja AN-a u 28 država članica EU-a blago se smanjila od 2002. (51) Očekuje se da će potrošnja u Uniji ostati stabilna u budućnosti.

                     (75)

                     U tom je kontekstu tržište Unije u smislu obujma manje privlačno nego 2002. i 2014. (51)

                     (76)

                     Osim toga, situacija u Sjedinjenim Američkim Državama („SAD”) promijenila se od revizije iz 2002. SAD je u kolovozu 2016. obustavio svoje antidampinške mjere za AN iz Rusije. Bilo je to u kontekstu porasta plina iz škriljevca koji je doveo do jeftinijih cijena plina za proizvođače iz SAD-a. Proizvodnja plina iz škriljevca u SAD-u naglo se povećala od 2000. i očekuje se da će ta proizvodnja u budućnosti i dalje rasti. Porast plina iz škriljevca doveo je, i još uvijek dovodi, do razvoja kapaciteta proizvođača dušičnih gnojiva iz SAD-a.

                     (77)

                     U međuvremenu su ostale zemlje, kao što su Ukrajina, Australija i Indija (52) uvele antidampinške mjere na amonijev nitrat, posebno onaj iz Rusije.

                     (78)

                     Te globalne promjene na tržištu AN-a trajne su prirode i mogu utjecati na stanje štete, uključujući na vjerojatnost ponavljanja štete.

               3.4.   Zaključak o promjenama trajne prirode

                     (79)

                     Komisija je zaključila da su se dvije okolnosti, restrukturiranje industrije Unije i globalnog tržišta AN-a, promijenile od revizije iz 2002. i da su te promjene trajne prirode.

               4.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

                     (80)

                     Industrija Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe definirana je kao skup proizvođača AN-a u Uniji tijekom razmatranog razdoblja.

                     (81)

                     Kao što je navedeno u odjeljku 1.4., odabran je uzorak koji se sastoji od pet društava, a podaci su prikupljeni iz uzorka i provjereni na licu mjesta. Osim toga, zainteresirane strane, posebno podnositelj zahtjeva, udruženje proizvođača iz Unije Fertilizers Europe i rusko udruženje RFPA, dostavile su dodatne podatke. Komisija je, kada je to bilo moguće, upotrebljavala i javno dostupne podatke.

                     (82)

                     Uzorak se sastojao od pet društava. Brojke koje se odnose na industriju Unije stoga su u nastavku indeksirane samo kada se odnose na jedno društvo.

               5.   STANJE INDUSTRIJE UNIJE
         5.1.   Potrošnja u Uniji

                     (83)

                     Potrošnja u Uniji, koja iznosi od 7 do 8 milijuna metričkih tona, pokazala je stabilno kretanje tijekom razmatranog razdoblja, kako je prikazano u tablici 2.:

                        Tablica 2.

                        Potrošnja u Uniji (u milijunima metričkih tona)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Ukupna potrošnja u Uniji

                                 7,7

                                 8,0

                                 7,8

                                 7,9

                                 Indeks
                                 (2014. = 100)

                                    100

                                    105

                                    102

                                    103

                                    Izvor: Podaci iz izvora informacija o tržištu Fertecon

                     (84)

                     Uz to stabilno kretanje tijekom razmatranog razdoblja, očekuje se da će tržište Unije za AN općenito ostati nepromijenjeno do 2030. (53)

               5.2.   Obujam, cijene i tržišni udio uvoza iz Rusije

                     (85)

                     Komisija je utvrdila obujam i cijene uvoza iz Rusije na temelju podataka iz statističkih podataka o uvozu prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”). Obujam, tržišni udio i prosječne cijene uvoza iz Rusije kretali su se kako je navedeno u tablici 3.:

                        Tablica 3.

                        Ukupan obujam uvoza i obujam uvoza iz Rusije (u metričkim tonama), tržišni udio i ruske uvozne cijene (EUR/tona)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 SAV UVOZ (SVE ZEMLJE)

                                 615 009

                                 732 986

                                 292 839

                                 323 113

                                 UVOZ IZ RUSIJE

                                 356 456

                                 364 574

                                 118 354

                                 112 025

                                 Indeks

                                    100

                                    102

                                    33

                                    31

                                 Obujam ruskog udjela uvoza u Uniju

                                 58,0 %

                                 49,7 %

                                 40,4 %

                                 34,7 %

                                 Obujam ruskog tržišnog udjela

                                 4,6 %

                                 4,5 %

                                 1,5 %

                                 1,4 %

                                 Prosječna cijena CIF

                                 249

                                 222

                                 173

                                 183

                                 Indeks

                                    100

                                    89

                                    70

                                    73

                                    Izvor: Podaci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.

                     (86)

                     Ruski je uvoz tijekom RIPR-a i dalje ulazio u Uniju i činio je tijekom RIPR-a 0,1 milijuna metričkih tona (približno 35 % cjelokupnog uvoza, nakon Gruzije).

                     (87)

                     Uvoz iz Rusije bio je na vrlo niskoj razini tijekom RIPR-a i naglo se smanjivao tijekom razmatranog razdoblja. Napominje se da prodaja nečistog AN-a, koji prodaje Kirovo i koji ne podliježe antidampinškim pristojbama, čini veliku većinu ruskog uvoza u Uniju tijekom RIPR-a. Ne računajući nečisti AN koji prodaje Kirovo, uvoz iz Rusije tijekom RIPR-a iznosio je [0–50 000] metričkih tona, što je tržišni udio manji od 0,5 % tržišta Unije.

                     (88)

                     Tržišni udio ruskog uvoza iznosio je 3,1 % u posljednjoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera (54), a tijekom RIPR-a bio je procijenjen na manje od 2 %. Ruski je uvoz tijekom revizije iz 2002. činio 5 % potrošnje u Uniji (prije proširenja Unije) (55).

                     (89)

                     Prosječne uvozne cijene AN-a uvezenog iz Rusije smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja, tijekom kojeg su se smanjile i cijene plina, koji je glavna stavka troškova u proizvodnji AN-a.

               5.3.   Sniženje cijena

         5.3.1.   Ruska izvozna cijena

                     (90)

                     Kako je navedeno u odjeljku 1.4.3.2., Komisija je prikupila podatke od dva ruska proizvođača izvoznika koji surađuju.

                     (91)

                     Jedan proizvođač izvoznik, PJSC KuibyshevAzot, izravno je izvozio u Uniju u obliku izravnih prodaja predmetnog proizvoda. No takva prodaja u Uniju nije bila reprezentativna ni u pogledu količine ([manje od 1 000] metričkih tona (56)) ni u pogledu jedinog određenog kupca o kojem je bila riječ.

                     (92)

                     Drugi proizvođač izvoznik, Uralchem, izvozio je u okviru povezanog prodajnog ureda u Latviji. Uralchemova prodaja „običnog” AN-a isto je tako bila veoma ograničena, na [manje od 1 000] metričkih tona (57).

               5.3.2.   Nalazi o sniženju cijena iz Rusije

                     (93)

                     S obzirom na niske i nereprezentativne obujme ruskih proizvođača izvoznika koji surađuju tijekom RIPR-a, kako je opisano u odjeljku 5.3.1., Komisija nije mogla donijeti konačne zaključke o tom sniženju.

                     (94)

                     Nakon objave podnositelj zahtjeva i RFPA tvrdili su da se Komisija trebala koristiti podacima iz tablice 3. kako bi utvrdila da nije bilo sniženja cijena u RIPR-u. Komisija je napomenula da ti podaci uključuju znatnu prodaju nečistog AN-a i stoga se razlikuju od podataka o prodaji AN-a koju su ostvarili proizvođači Unije. Ti se podaci stoga nisu smatrali primjerenima za odgovarajuć i pouzdan izračun sniženja cijena.

               5.3.3.   Obujam, cijene i tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja

                     (95)

                     Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja, njihov tržišni udio i cijene tijekom razmatranog razdoblja prikazani su u tablici 4.

                        Tablica 4.

                        Obujam uvoza (u metričkim tonama), tržišni udjeli i uvozne cijene (EUR/tona)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 SAV UVOZ
                                 (SVE ZEMLJE)

                                 615 009

                                 732 986

                                 292 839

                                 323 113

                                 UVOZ IZ DRUGIH ZEMALJA OSIM RUSIJE

                                 258 553

                                 368 412

                                 174 485

                                 211 088

                                 Indeks

                                    100

                                    142

                                    67

                                    82

                                 Obujam udjela uvoza ostalih zemalja u Uniju

                                 42 %

                                 50 %

                                 60 %

                                 65 %

                                 Obujam tržišnog udjela ostalih zemalja

                                 3,4 %

                                 4,6 %

                                 2,2 %

                                 2,7 %

                                 Prosječna cijena (CIF)

                                 263

                                 245

                                 222

                                 207

                                 Indeks

                                    100

                                    93

                                    84

                                    79

                                 Najvažnije ostale zemlje

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 % izvoza tijekom RIPR-a

                                 Gruzija

                                 119 570

                                 276 787

                                 119 583

                                 155 867

                                 48,2 %

                                 Turska

                                 6 142

                                 4 398

                                 10 658

                                 12 861

                                 4,0 %

                                 Srbija

                                 37 691

                                 34 405

                                 2 068

                                 1 556

                                 0,5 %

                                 Egipat

                                 13 549

                                 15 475

                                 7 560

                                 7 822

                                 2,4 %

                                    Izvor: Eurostat

                     (96)

                     Ostale relevantne zemlje izvoznice u Uniju bile su Gruzija s 0,15 milijuna metričkih tona tijekom RIPR-a (približno 48 % cjelokupnog uvoza) i u manjoj mjeri razne druge zemlje kao što su Turska, Srbija, Egipat, Maroko i Norveška. Gruzija je bila zemlja s najvećim izvozom u Uniju tijekom RIPR-a, ispred Rusije. Tržišni udio ostalih zemalja, koji je iznosio 2,9 % tržišta Unije tijekom RIPR-a, uglavnom je ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Općenita prosječna cijena uvoza iz ostalih zemalja smanjila se u skladu s istim kretanjem za ruske cijene (vidjeti odjeljak 5.2.) i cijene Unije (vidjeti odjeljak 5.4.4.) u kontekstu cijena plina koje su se smanjivale u razmatranom razdoblju.

               5.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

                     (97)

                     Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su tijekom razmatranog razdoblja utjecali na stanje industrije Unije.

                     (98)

                     Za potrebe analize štete gospodarsko stanje industrije Unije ocjenjuje se na temelju makroekonomskih pokazatelja (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost i produktivnost) i mikroekonomskih pokazatelja (prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala). Prvi se temelje na podacima iz podnesaka zainteresiranih strana i na statističkim podacima; odnose se na sve poznate proizvođače iz Unije, uz nekoliko iznimki. Potonji se temelje na podacima iz odgovora na upitnike koji su primljeni od proizvođača iz Unije u uzorku i provjereni tijekom ispitnog postupka.

                     (99)

                     U posljednjoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, ali i u reviziji iz 2008., pokazatelji štete općenito su bili pozitivni i industrija Unije nije pretrpjela štetu. Budući da se ovaj ispitni postupak temelji na drugačijem uzorku, u pogledu nekih elemenata ne može se utvrditi jasno kretanje izravnim uspoređivanjem podataka u ovom RIPR-u i razmatranom razdoblju s posljednjom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera.

               5.4.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (100)

                     Trenutačnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeni su nalazi prethodnih ispitnih postupaka o složenosti prikupljanja točnih i pouzdanih podataka o kapacitetu i proizvodnji predmetnog proizvoda, posebno zbog toga što se tekući amonijev nitrat može upotrijebiti za proizvodnju krutog proizvoda, ali i drugih proizvoda na kraju proizvodnog lanca. Statistička iskrivljenja mogu nastati zbog postojanja višenamjenskih postrojenja koja mogu brzo promijeniti postupak proizvodnje radi proizvodnje druge vrste gnojiva. Niska stopa iskorištenosti kapaciteta za predmetni proizvod stoga je manje značajan pokazatelj općeg gospodarskog stanja industrije Unije.

                     (101)

                     Uzimajući u obzir ta ograničenja, ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta, ali i isti pokazatelji za društva u uzorku, kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako je prikazano u tablici 5.:

                        Tablica 5.

                        Proizvodnja, proizvodni kapacitet (u milijunima metričkih tona) i iskorištenost kapaciteta

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Ukupno

                                 Obujam proizvodnje

                                 [7–8]

                                 [7–8]

                                 [7–8]

                                 [7–8]

                                 Indeks

                                    100

                                    95

                                    96

                                    97

                                 Proizvodni kapacitet

                                 [16–18]

                                 [16–18]

                                 [16–18]

                                 [16–18]

                                 Indeks

                                    100

                                    100

                                    101

                                    101

                                 Iskorištenost kapaciteta

                                 48 %

                                 45 %

                                 45 %

                                 46 %

                                 Društva u uzorku

                                 Obujam proizvodnje društava u uzorku

                                 3,0

                                 3,0

                                 3,1

                                 3,2

                                 Indeks

                                    100

                                    101

                                    103

                                    107

                                 Proizvodni kapacitet društava u uzorku

                                 4,9

                                 4,9

                                 4,9

                                 4,9

                                 Indeks

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Iskorištenost kapaciteta društava u uzorku

                                 62 %

                                 62 %

                                 64 %

                                 66 %

                                 Indeks

                                    100

                                    100

                                    103

                                    106

                                    Izvor: Podaci Fertecona (u rasponima) za ukupan zbroj unakrsno provjereni s odgovorima u obrascu za odabir uzorka i, za društva u uzorku, s odgovorima društava u uzorku na upitnike

                     (102)

                     U usporedbi s procijenjenom proizvodnjom od približno 10 milijuna metričkih tona u Rusiji (58), proizvodnja u Uniji bila je iznad 7 milijuna. Razina proizvodnje proizvođača iz Unije slična je onoj u posljednjoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. (59)

                     (103)

                     Proizvodni kapacitet ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Proizvodnja društava u uzorku povećala se, što je rezultiralo većom iskorištenosti kapaciteta. Iskorištenost kapaciteta cjelokupne industrije Unije bila je stabilna tijekom razmatranog razdoblja.

               5.4.2.   Obujam prodaje, tržišni udio i rast

                     (104)

                     Obujam prodaje na tržištu Unije nepovezanim kupcima i tržišni udio ukupne industrije Unije kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako je prikazano u tablici 6.:

                        Tablica 6.

                        Obujam prodaje (u milijunima metričkih tona) i tržišni udio

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Obujam prodaje na tržištu Unije

                                 7,1

                                 7,3

                                 7,5

                                 7,6

                                 Indeks

                                    100

                                    104

                                    107

                                    107

                                 Tržišni udio

                                 92,0 %

                                 90,9 %

                                 96,3 %

                                 95,9 %

                                 Indeks

                                    100

                                    99

                                    105

                                    104

                                    Izvor: Potrošnja u Uniji umanjena za uvoz iz Rusije i ostalih zemalja kako je navedeno u prethodnim tablicama.

                     (105)

                     Obujam prodaje nepovezanim kupcima blago se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Samo za društva u uzorku podaci nisu značajni jer je došlo do očitog porasta koji je uvelike posljedica prestanka zajedničkog pothvata dvaju društava u uzorku tijekom razmatranog razdoblja.

                     (106)

                     Cjelokupna industrija Unije imala je tržišni udio od više od 90 % u razmatranom razdoblju, kao i tijekom revizije zbog predstojećeg isteka mjera iz 2014. (92 % tijekom RIPR-a, 93 % 2010.). Tržišni udio proizvođača iz Unije u ovom RIPR-u povećao se na 96 %. U početnom razdoblju ispitnog postupka od 1999. do 2000., za potrebe revizije iz 2002., tržišni udio iznosio je 68 % (na temelju Unije prije proširenja).

               5.4.3.   Zaposlenost i produktivnost

                     (107)

                     Zaposlenost i produktivnost za pet društava u uzorku kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako je prikazano u tablici 7.:

                        Tablica 7.

                        Zaposlenost i produktivnost

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Broj zaposlenika

                                 1 095

                                 1 028

                                 1 044

                                 1 026

                                 Indeks

                                    100

                                    94

                                    95

                                    94

                                 Produktivnost (metričke tone/zaposlenik)

                                 2 778

                                 2 989

                                 3 004

                                 3 170

                                 Indeks

                                    100

                                    108

                                    108

                                    114

                                    Izvor: Provjereni odgovori na upitnik

                     (108)

                     Zaposlenost je ostala prilično stabilna tijekom razmatranog razdoblja, uz silazno kretanje. Istodobno se povećala produktivnost po zaposleniku.

               5.4.4.   Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene

                     (109)

                     Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako je prikazano u tablici 8.:

                        Tablica 8.

                        Prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Prosječna jedinična prodajna cijena na razini franko tvornica u Uniji

                                 268

                                 270

                                 190

                                 185

                                 Indeks

                                    100

                                    101

                                    71

                                    69

                                 Jedinični trošak proizvodnje

                                 229

                                 224

                                 177

                                 176

                                 Indeks

                                    100

                                    98

                                    77

                                    77

                                    Izvor: Provjereni odgovori na upitnik

                     (110)

                     Došlo je do naglog smanjenja jedinične prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji, za 30 % od 2014. do RIPR-a. To smanjenje prodajne cijene čini važno kretanje u tom razdoblju, uz smanjenje sa 268 EUR po toni 2014. na 185 EUR tijekom RIPR-a. Podnositelj zahtjeva tvrdio je da se cijena trebala još više smanjiti, u skladu s smanjenjem cijene plina koja je glavna stavka troškova (60).

                     (111)

                     Prosječni jedinični trošak proizvodnje nije se smanjio tako naglo kao prodajna cijena: sa 229 EUR po toni 2014. na 176 EUR tijekom RIPR-a.

                     (112)

                     U međuvremenu se, tijekom razmatranog razdoblja, obujam neto prodaje nepovezanim kupcima izvan Unije gotovo udvostručio (na 190 926 metričkih tona), a jedinična prodajna cijena izvan Unije pratila je isto naglo silazno kretanje.

                     (113)

                     Nakon objave podnositelj zahtjeva tvrdio je da su se cijene AN-a povećavale u Ujedinjenoj Kraljevini i Francuskoj nakon RIPR-a i da su stoga, ako se uzmu u obzir troškovi proizvodnje u RIPR-u, proizvođači iz Unije bili u dobrom položaju. Komisija je napomenula da na trošak proizvodnje iznimno utječe razina cijene plina. Stoga nije primjereno uspoređivati odabrane prodajne cijene iz kolovoza 2018. s troškom proizvodnje društava u uzorku tijekom RIPR-a.

                     (114)

                     Podnositelj zahtjeva tvrdio je i da prodaja izvan Unije pokazuje da proizvođači iz Unije mogu konkurirati ruskim proizvođačima. Ispitni postupak Komisije odnosi se na stanje na tržištu Unije. Činjenica da se ruski proizvođači izvoznici i industrija Unije mogu natjecati na drugim tržištima trećih zemalja s drukčijim obilježjima tržišta nije izravno povezana s tom analizom.

               5.4.5.   Troškovi rada

                     (115)

                     Troškovi rada za društva u uzorku kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako je prikazano u tablici 9.:

                        Tablica 9.

                        Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Prosječne nadnice po zaposleniku (EUR)

                                 44 715

                                 50 367

                                 47 258

                                 47 818

                                 Indeks

                                    100

                                    113

                                    106

                                    107

                                    Izvor: Provjereni odgovori na upitnik

                     (116)

                     Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se tijekom razmatranog razdoblja.

               5.4.6.   Zalihe

                     (117)

                     Zalihe društava u uzorku kretale su se tijekom razmatranog razdoblja kako je prikazano u tablici 10.:

                        Tablica 10.

                        Zalihe

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Završne zalihe (u metričkim tonama)

                                 199 106

                                 255 877

                                 133 866

                                 167 203

                                 Indeks

                                    100

                                    129

                                    67

                                    84

                                 Završne zalihe kao postotak proizvodnje

                                 7 %

                                 8 %

                                 4 %

                                 5 %

                                 Indeks

                                    100

                                    127

                                    65

                                    79

                                    Izvor: Provjereni odgovori na upitnik

                     (118)

                     Završne zalihe fluktuirale su tijekom razmatranog razdoblja, uz povećanje između 2014. i 2015., nakon kojeg je uslijedilo naglo smanjenje.

               5.4.7.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (119)

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja društava u uzorku kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako je prikazano u tablici 11. Kao odgovor na primjedbu zainteresirane strane nakon objave Komisija je ažurirala dva retka koji se odnose na profitabilnost kako bi uzela u obzir tehničku pogrešku.

                        Tablica 11.

                        Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                 12,5 %

                                 13,6 %

                                 7,8 %

                                 5,1 %

                                 Indeks

                                    100

                                    109

                                    62

                                    41

                                 Novčani tok (EUR)

                                 134 204 393

                                 120 273 261

                                 100 004 695

                                 75 785 111

                                 Indeks

                                    100

                                    90

                                    75

                                    56

                                 Ulaganja (EUR)

                                 45 377 547

                                 48 718 848

                                 51 507 723

                                 41 664 854

                                 Indeks

                                    100

                                    107

                                    114

                                    92

                                 Povrat ulaganja

                                 19,8 %

                                 19,9 %

                                 10,0 %

                                 6,9 %

                                 Indeks

                                    100

                                    101

                                    50

                                    35

                                    Izvor: Provjereni odgovori na upitnik

                     (120)

                     Kako je prethodno navedeno u odjeljku 5.4.4., u razmatranom razdoblju došlo je do znatnog smanjenja prodajne cijene, što je posebno bilo povezano s nižim cijenama plina, no prosječan jedinični trošak proizvodnje nije se smanjio tako naglo.

                     (121)

                     Stoga se profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku općenito smanjila s 12,5 % 2014. na 5,1 % tijekom RIPR-a. To je ispod ciljne dobiti od 8 %. Međutim, na profitabilnost u velikoj mjeri utječu rezultati proizvođača iz Ujedinjene Kraljevine u uzorku (61) i veliko povećanje troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te režijskih troškova dvaju drugih proizvođača u uzorku tijekom razmatranog razdoblja.

                     (122)

                     Nasuprot tome, u reviziji iz 2002. profitabilnost je u početnom ispitnom postupku (1. srpnja 1999. do 30. lipnja 2000.) iznosila – 18,0 %.

                     (123)

                     Čini se da promjena u profitabilnosti u razmatranom razdoblju nije povezana s ruskim izvozom jer se taj izvoz smanjio od 2014., već s općim poslovnim ciklusom, ali i nekim elementima koji su specifični za ta dva društva/grupacije.

                     (124)

                     Kao i u prijašnjim ispitnim postupcima, industrija Unije osporila je ciljnu dobit od 8 % i tvrdila da su toj industriji potrebna znatna ulaganja i ROCE od najmanje 12 %. (62) Udruženje Fertilizers Europe dostavilo je stručnu studiju koju je bilo naručilo (63) i prema kojoj je potreban ekvivalent marže povrata od prodaje prije oporezivanja (ROS) od 36 % kako bi se postigao prosječan ROCE od 12 %, prosječna dobit prije oporezivanja po toni od 94 EUR. (64)

                     (125)

                     Novčani tok i povrat ulaganja znatno su se smanjili od 2014. do RIPR-a. Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Njegova kretanja slijedila su negativna kretanja u pogledu profitabilnosti. Povrat ulaganja dobit je izražena kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Njegova kretanja u velikoj su mjeri slijedila negativna kretanja u pogledu profitabilnosti. U međuvremenu su ulaganja fluktuirala tijekom razmatranog razdoblja, uz povećanje od 2014. do 2016., ali i smanjenje tijekom RIPR-a.

                     (126)

                     Ispitnim postupkom nisu otkrivene nikakve poteškoće proizvođača iz Unije u uzorku s prikupljanjem kapitala.

               5.4.8.   Zaključak o stanju industrije Unije

                     (127)

                     U reviziji iz 2008. i u posljednjoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera zaključeno je da gospodarsko stanje industrije Unije nije štetno.

                     (128)

                     U ovom ispitnom postupku mnogi pokazatelji štete pokazuju neujednačeno stanje i silazno kretanje. Prodajne cijene negativno utječu na situaciju u pogledu profitabilnosti. Iako su kretanja financijskih pokazatelja kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja negativna, njihove apsolutne razine ne pokazuju da je došlo do štete. Tržišni udio industrije Unije ostao je iznad 90 % tijekom razmatranog razdoblja.

                     (129)

                     Pokazatelji štete pokazuju da financijski rezultati i gospodarsko stanje industrije Unije prate negativna kretanja. No stanje je mnogo zdravije nego tijekom revizije iz 2002. kada je profitabilnost iznosila – 18 % u razdoblju ispitnog postupka, a tržišni udio industrije Unije 68 % (prije proširenja Unije).

                     (130)

                     Komisija je stoga zaključila da industrija Unije ne trpi materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe, iako nije toliko zdravo kao što je bilo u posljednjoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, a čini se i da postoji silazno kretanje, koje je osobito povezano sa smanjenjem cijena.

               6.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

                     (131)

                     Komisija je procijenila što bi se vjerojatno dogodilo sa stanjem industrije Unije u slučaju ukidanja mjera.

                     (132)

                     Komisija je u tu svrhu, kako je navedeno u odjeljku 1.4.3.2., prikupila podatke od ruskih proizvođača izvoznika koji surađuju, kao što su podaci o prodajnim cijenama, proizvodnji i rezervnom kapacitetu.

               6.1.   Dostupan rezervni kapacitet u Rusiji

                     (133)

                     U posljednjoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera utvrđen je rezervni kapacitet od približno milijun tona (za ukupan proizvodni kapacitet od 9,6 milijuna tona).

                     (134)

                     Na temelju podataka Fertecona proizvodnja AN-a u Rusiji povećala se za 7 % od 2013. i očekuje se da će se do 2030. povećavati i dalje. Ruska domaća potrošnja znatno se povećala, kao što je navedeno u odjeljku 2.4. Iskorištenost kapaciteta premašuje 95 % i očekuje se da će u narednim godinama ostati na toj razini.

                     (135)

                     Udruženje Fertilizers Europe tvrdilo je da je ruski rezervni kapacitet iznosio 1,3 milijuna tona ili 18 % tržišta Unije. (65) Nakon objave to je udruženje ponovilo svoju tvrdnju i uputilo na nalaze Komisije u zadnjoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera.

                     (136)

                     Rusko udruženje RFPA tvrdilo je da je ruski rezervni kapacitet iznosio približno 174 000 metričkih tona (procjena Fertecona), približno 2 % potrošnje u Uniji. (66) Istaknulo je da je procjena udruženja Fertilizers Europe bila netočna jer je njome uzet u obzir samo kruti AN te da bi trebalo upotrijebiti podatke Fertecona.

                     (137)

                     Kao što je Komisija utvrdila u posljednjoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, ruski proizvođači izvoznici imaju običaj prijavljivati instalirani kapacitet na temelju nominalnog teoretskog kapaciteta. Komisija je i u ovom ispitnom postupku zanemarila nominalni kapacitet koji su navela ruska društva koja surađuju jer su zapravo proizvela mnogo više od svojeg teoretskog kapaciteta. Procijenjena iskorištenost kapaciteta za dva proizvođača izvoznika koji surađuju bila je iznad 94 %.

                     (138)

                     Kako bi utvrdila kapacitet i rezervni kapacitet u Rusiji, Komisija je upotrijebila provjerene podatke dvaju društava koja surađuju i podatke za sve druge ruske izvoznike, koji su prema potrebi prilagođeni (67). Utvrdila je da kapacitet u Rusiji iznosi približno 11 milijuna tona, uz rezervni kapacitet od 0,6 milijuna tona. To čini 7,7 % potrošnje Unije koja iznosi oko 7,9 milijuna tona. Rezervni kapacitet stoga je ograničeniji nego u posljednjoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. No ako se u potpunosti usmjeri na tržište Unije, svejedno bi se znatan obujam mogao izvoziti i imati snažan utjecaj na neke susjedne regije.

                     (139)

                     Udruženje Fertilizers Europe tvrdilo je i da će se ruski kapacitet povećati zbog nedavnog ruskog plana za gnojiva donesenog u ožujku 2018. (68). Rusko udruženje RFPA u svojem je sljedećem podnesku osporilo tumačenje izvješća koje je podnijelo udruženje Fertilizers Europe. (69) Iako povećanje u pogledu AN-a nije izravno istaknuto u tom izvješću, u njemu se ukazuje na važnost gnojiva za rusko gospodarstvo i spremnost vlade da u zemlji osigura velik kapacitet.

                     (140)

                     Nakon objave rusko udruženje RFPA tvrdilo je da taj rezervni kapacitet neće biti usmjeren u Uniju s obzirom na buduća kretanja ruske domaće potrošnje (vidjeti odjeljak 3.3.). Komisija je odbacila tu tvrdnju. Iako se očekuje da će se ruska potrošnja neznatno povećati, ne može se zaključiti da će se postojeći rezervni kapacitet u potpunosti iskoristiti za zadovoljenje domaće potražnje. U svakom slučaju, udruženje RFPA u svojoj tvrdnji nije uzelo u obzir budući dodatni kapacitet ruskog AN-a.

                     (141)

                     Nadalje, podnositelj zahtjeva naveo je da će tržišni udio industrije Unije ostati veći nego u reviziji 2002. čak i ako ona izgubi 7,7 % tržišta. Komisija je napomenula da se pri usporedbi tržišnih udjela industrije Unije u razdobljima 1999.–2000. i 2016.–2017. u obzir mora uzeti širi kontekst. Industrija Unije 2002. sastojala se uglavnom od zapadnoeuropskih trgovačkih društava koja su se morala suočiti ne samo s uvozom iz Rusije, nego i iz država istočne Europe koje su u međuvremenu postale članice Unije. Prema tome, tržišni udio industrije Unije znatno se povećao zbog proširenja Unije. Stanje u 2002. stoga nije izravno usporedivo sa stanjem u ovoj reviziji.

               6.2.   Ponašanje ruskih izvoznika na tržištima trećih zemalja

                     (142)

                     Domaće rusko tržište glavno je tržište ruskih proizvođača. Brazil je daleko najveće izvozno tržište ruskih društava koja surađuju. Industrija Unije tvrdila je da će ruski izvoznici preusmjeriti obujme u Uniju. (70)

                     (143)

                     Prodajne cijene društava koja surađuju pokazuju neujednačenu situaciju: cijene u nekim trećim zemljama manje su privlačne od cijena u Uniji, iako je situacija za neke zemlje upravo suprotna. Komisija je stoga zaključila da bi ruski obujmi u slučaju isteka mjera mogli biti preusmjereni s manje privlačnih trećih tržišta na tržište Unije.

                     (144)

                     Opasnost od preusmjeravanja pojačava i očekivano kretanje kapaciteta dušičnih gnojiva u SAD-u, kao što je navedeno u odjeljku 3.3.

                     (145)

                     Nakon objave podnositelj zahtjeva i rusko udruženje RFPA tvrdili su da preusmjerenje nije vjerojatno jer je, primjerice, jedan proizvođač iz Unije kupio znatnu količinu AN-a iz Rusije za globalnu prodaju i svoju prodaju vjerojatno neće preusmjeriti u Uniju. Komisija je napomenula da se taj fenomen odnosi samo na neke proizvođače i da će se ponašanje ruskih proizvođača izvoznika koji prodaju AN vjerojatno promijeniti ako se mjere ukinu.

                     (146)

                     Nadalje, rusko udruženje RFPA tvrdilo je da ulaganja u Brazilu raznih ruskih proizvođača izvoznika pokazuju da je Brazil privlačniji od Unije. Komisija je napomenula da ta ulaganja potvrđuju spremnost ruskih proizvođača na izvoz u treće zemlje. Ta su ulaganja izvršena dok su mjere bile na snazi u Uniji. Iz njih se ne može zaključiti bi li tržište Unije bilo privlačno da se mjere ukinu (vidjeti odjeljak 6.4.).

               6.3.   Vjerojatno buduće kretanje ruskih izvoznih cijena

                     (147)

                     Kako je navedeno u odjeljku 5.3.2., Komisija nije mogla donijeti konačne zaključke o sniženju.

                     (148)

                     Kako je navedeno u odjeljku 5.3.1., prodaje društva PJSC KuibyshevAzot nisu bile reprezentativne zbog obujma i specifičnog odnosa s klijentima.

                     (149)

                     Komisija je u svojoj prognostičkoj analizi o vjerojatnosti ponavljanja štete na odgovarajući način uzela u obzir ukupnu prodaju koju Uralchem ostvaruje u Uniji, što je uključivalo nečisti AN koji prodaje Kirovo, podružnica Uralchema. Podsjetila je da je nečisti AN dio predmetnog proizvoda u ovom ispitnom postupku i da čini golemu većinu uvoza iz Rusije u Uniju.

                     (150)

                     Prvo su, za svu prodaju AN-a koju ostvaruje društvo Uralchem, provedene prilagodbe naniže za prijevoz i istovar (u rasponu od [5 do 15 EUR po toni]). Drugo, kao što je navedeno u odjeljku 5.3.1., Uralchem prodaje posredstvom povezanog trgovca. Komisija je utvrdila izvoznu cijenu na temelju članka 2. stavka 9. osnovne uredbe. Prilagodbe naniže provedene su za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove (u rasponu od [1 % do 3 %]) i razumnu profitnu maržu. Za profitnu maržu, s obzirom na izostanak suradnje nepovezanih uvoznika u ovom ispitnom postupku, ali i nedostatak provjerenih podataka iz prijašnjih ispitnih postupaka koji su obuhvaćali istu definiciju proizvoda, Komisija je upotrijebila profitnu maržu nepovezanog uvoznika iz nedavnog ispitnog postupka o drugoj, sličnoj kemikaliji, melaminu, u rasponu od [2 % do 4 %] (71).

                     (151)

                     Nakon objave rusko udruženje RFPA tvrdilo je u ime Uralchema da je Komisija netočno izvršila prilagodbe troškova prijevoza i istovara. Komisija je tu tvrdnju smatrala opravdanom u odnosu na određene specifične uvjete isporuke pojedinih društava u nekoliko država članica.

                     (152)

                     Osim toga, udruženje RFPA tvrdilo je da nijedna prilagodba na temelju članka 2. stavka 9. nije opravdana jer društvo Uralchem Trading SIA u Latviji nije uvozilo AN u Uniju. Komisija je napomenula da je to društvo povezano s jednim proizvođačem izvoznikom. Stoga je imala pravo izračunati izvoznu cijenu u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe.

                     (153)

                     Kada je riječ o prodaji nečistog AN-a koju ostvaruje Kirovo, podružnica Uralchema, Komisija je usporedila cijene po kojima je Uralchem prodavao nečisti i obični AN na velikom tržištu treće zemlje na kojem je Komisija utvrdila postojanje reprezentativnog obujma prodaje i nečistog i običnog AN-a. Sa sigurnošću se moglo zaključiti da je Uralchem prodavao nečisti AN po cijeni višoj od cijene običnog AN-a. Stoga je provedena prilagodba naniže (u rasponu od [8 % to 10 %]) kako bi se utvrdila cijena po kojoj bi obični AN vjerojatno ušao na tržište Unije.

                     (154)

                     Nakon objave rusko udruženje RFPA tvrdilo je da podaci upotrijebljeni za prilagodbu nisu točni. Komisija je napomenula da bi upotreba drugih podataka nakon tvrdnje udruženja RFPA bila manje relevantna zbog manje količine podataka za usporedbu, ali bi u svakom slučaju rezultirala sličnom prilagodbom, uz razliku manju od jednog postotnog boda, što potvrđuje relevantnost kretanja koje se smatralo razumnom osnovom prilagodbe.

                     (155)

                     Nadalje, Komisija je smatrala primjerenim uzeti u obzir činjenicu da bi se buduća izvozna cijena odnosila na sav potencijalni ruski izvoz u Uniju, s obzirom na raznolikost kanala prodaje i uvjeta isporuke kojima će se vjerojatno koristiti svi ruski proizvođači izvoznici. Komisija je stoga taj element uzela u obzir pri utvrđivanju buduće izvozne cijene.

                     (156)

                     Komisija je na temelju toga utvrdila vjerojatnu buduću rusku cijenu AN-a za prvog neovisnog kupca u Uniji, utvrđenu na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uz odgovarajuće prilagodbe naviše za uobičajene carinske pristojbe (6,5 %) i troškove uvoza (u rasponu od [1 % do 3 %]). Komisija je utvrdila da će se predmetni proizvod vjerojatno prodavati na tržištu Unije po cijeni nižoj od ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije koja se naplaćuje nepovezanim kupcima na tržištu Unije.

                     (157)

                     Industrija Unije istaknula je da bi ruske cijene za Brazil trebalo prilagoditi kako bi se zamijenila ruska izvozna cijena u Uniju. (72) Nakon objave industrija Unije ponovila je tu tvrdnju. S obzirom na znatan obujam ruskog AN-a koji stiže na tržište Unije za ruska društva koja surađuju i uzimajući u obzir nečisti AN koji prodaje Kirovo, podružnica Uralchema, ali i odgovarajuće prilagodbe, takva metodologija nije bila primjerena.

                     (158)

                     S druge strane, podnositelj zahtjeva i rusko udruženje RFPA tvrdili su da je Komisija za utvrđivanje marže štete trebala upotrijebiti statističke podatke umjesto stvarne provjerene prodaje Uralchema. Udruženje RFPA tvrdilo je da je Komisija upotrijebila statističke podatke u raznim ispitnim postupcima koji se odnose na AN ili druge proizvode.

                     (159)

                     Komisija je tu tvrdnju odbacila jer je smatrala da su upotrijebljeni provjereni podaci bili pouzdaniji od neprovjerenih statističkih podataka. Komisija je u tom smislu podsjetila da provjereni podaci obuhvaćaju znatan obujam ruskog AN-a koji je dospio na tržište Unije, ako se u obzir uzme i nečisti AN koji prodaje Uralchemova podružnica Kirovo. U usporedbi s tim, u reviziji iz 2002. jedini proizvođač izvoznik koji je surađivao nije izvozio predmetni proizvod u Zajednicu. Nadalje, u zadnjoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera na snazi su bile preuzete obveze u pogledu cijena.

               6.4.   Privlačnost tržišta Unije

                     (160)

                     Vodeće je gnojivo u svijetu urea, s više od 50 milijuna dušičnih tona, u odnosu na približno 10 milijuna tona AN-a (73). No u Uniji je AN vodeće gnojivo. Unija je najveće tržište AN-u u svijetu, iako ga Rusija sada prati u stopu. Kao što je prethodno navedeno, smanjila se razina ukupnog uvoza u Uniju, no neke su zemlje u tom razdoblju izvezle više, kao što su susjedne zemlje Gruzija i Turska. Ruski bi proizvođači mogli tretirati Uniju kao susjedno tržište i radije izvoziti u Europu nego u Latinsku Ameriku. Nadalje, tržište Unije i dalje je privlačno u pogledu cijena.

                     (161)

                     Tržište Unije stoga se smatra privlačnim za ruske proizvođače s obzirom na njegovu veličinu, zemljopisnu blizinu i cijene.

                     (162)

                     Komisija je provela simulaciju kako bi razmotrila što bi se dogodilo s profitabilnošću industrije Unije u scenariju u kojem bi se industrija Unije trebala uskladiti s ruskom prosječnom cijenom utvrđenom u odjeljku 6.3 kako bi održala svoj obujam. Na temelju te simulacije profitabilnost industrije Unije postala bi negativna.

                     (163)

                     Nakon objave udruženje poljoprivrednika iz Ujedinjene Kraljevine tvrdilo je da zbog dobrih gospodarskih rezultata industrije Unije nije izgledno da će se šteta ponoviti. Komisija je tu tvrdnju odbacila, među ostalim zbog rezultata simulacije.

                     (164)

                     Nadalje, podnositelj zahtjeva istaknuo je tvrdnju ruskog udruženja RFPA da ruski AN neće ući na tržište Unije, među ostalim zbog nepostojanja infrastrukture ruskih društava u Uniji. Međutim, podnositelj zahtjeva u istom podnesku pretpostavlja da bi ukidanje mjera potaknulo ruska društva na ulaganje u infrastrukturu.

                     (165)

                     Osim toga, rusko udruženje RFPA i podnositelj zahtjeva tvrdili su da je smanjena količina nečistog AN-a u Uniji u predmetnom razdoblju dokaz nedostatka privlačnosti tržišta Unije. Udruženje RFPA tvrdilo je i da se smanjio uvoz KAN-a iz Rusije u Uniju. Komisija je podsjetila da nije ispitivala tržište KAN-a. Iako se u novijem razdoblju obujam nečistog AN-a smanjio, nije zabilježen dugoročni trend koji bi pokazao da europsko tržište u cjelini više nije privlačno ruskim proizvođačima AN-a ako se mjere ukinu.

               6.5.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete

                     (166)

                     Postoji vjerojatnost da bi ruski proizvođači u slučaju ukidanja mjera mogli upotrijebiti svoj još uvijek dostupan, iako ograničen rezervni kapacitet kako bi izvozili u Uniju. Isto je tako vjerojatno da bi se određeni obujam koji se sada izvozi u treće zemlje preusmjerio, s obzirom na relativnu privlačnost tržišta Unije i njegove blizine Rusiji. Budući da je industrija Unije u nepovoljnijem stanju u usporedbi s posljednjom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera (odjeljak 5.), takav bi povećani obujam vjerojatno doveo do ponavljanja štete. Vjerojatno buduće kretanje cijena ruskih izvoznika isto je tako jasan pokazatelj da bi se šteta mogla brzo ponoviti.

                     (167)

                     Može se zaključiti na temelju toga da postoji vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera.

               7.   RAZINA ANTIDAMPINŠKIH MJERA
         7.1.   Utvrđivanje razine pristojbe

                     (168)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 9. osnovne uredbe Komisija je u mjeri u kojoj je to bilo moguće pratila primijenjenu metodologiju pri utvrđivanju mjera. Utvrdila je iznos pristojbe koji je potreban kako bi se izbjeglo ponavljanje štete industriji Unije.

                     (169)

                     Kada je riječ o izračunu marže štete, u ispitnom postupku iz 2002. neštetna cijena dobivena je tako da se cjelokupnom jediničnom trošku proizvodnje pridodala profitna marža koja bi realno mogla biti dosegnuta u nedostatku štetnog dampinga. Profitna marža upotrijebljena za taj izračun iznosila je 8 %. Komisija je slijedila logiku utvrđenu u odjeljku 6.3 i upotrijebila je istu profitnu maržu u skladu s prethodnim ispitnim postupcima koji su se odnosili na AN.

                     (170)

                     Industrija Unije naručila je i dostavila stručnu studiju kako bi potkrijepila zašto je, po njezinu mišljenju, bila opravdana znatno viša ciljna dobit, tj. ROS od 36 % (ROCE od 12 %). (74) Ta je tvrdnja iznesena u prijašnjim ispitnim postupcima i Komisija ju je odbila. Kao i u prijašnjim slučajevima, ta tvrdnja nije mogla biti prihvaćena jer ciljna dobit za analizu mora biti ograničena na dobit koju industrija Unije može očekivati da će ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, u izostanku dampinškog uvoza.

                     (171)

                     Nakon objave dva proizvođača iz Unije ponovila su istu tvrdnju i zatražila ciljnu dobit od 36 % ROS-a. Dodali su da je industrija Unije zadnjih godina ostvarila profitabilnost u dvoznamenkastom iznosu, što bi opravdalo ciljnu dobit višu od 8 %. Komisija je napomenula da je profitabilnost industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja i prethodnih godina fluktuirala iznad i ispod ciljne dobiti dok su mjere bile na snazi. Komisija je stoga smatrala da je ciljna dobit od 8 % u slučaju nepostojanja dampinga, kako je utvrđeno u prethodnim ispitnim postupcima, i dalje valjana.

                     (172)

                     Nadalje, dva proizvođača iz Unije tvrdila su da bi trošak proizvodnje proizvođača iz Unije trebalo promijeniti kako bi se u obzir uzela kretanja nakon RIPR-a koja se odnose na cijenu plina i emisije CO2. Komisija je tu tvrdnju odbacila i podsjetila da se u skladu s člankom 6. osnovne uredbe podaci u vezi s razdobljem nakon ispitnog postupka uobičajeno ne bi trebali uzimati u obzir.

                     (173)

                     Utvrđena razina iznosi 32,71 EUR za obični AN. To je ispod razine od 47,07 EUR utvrđene u reviziji iz 2002. Komisija je tada utvrdila razinu mjera za različite vrste proizvoda (vidjeti odjeljak 9.) u skladu s metodologijom primijenjenom u prijašnjim ispitnim postupcima.

               7.2.   Zahtjev korisnika za ukidanje mjera

         7.2.1.   Argumenti korisnika izneseni tijekom ispitnog postupka

                     (174)

                     Podnositelj zahtjeva tvrdio je tijekom ispitnog postupka da se stanje štete promijenilo zbog promjena trajne prirode čime se, s druge strane, mijenja rezultat testa ravnoteže u okviru ispitivanja interesa Unije. (75) Osim toga, COPA-COGECA, koja predstavlja poljoprivrednike i zadruge iz Unije, poslala je podneske i pozvala na ukidanje antidampinških mjera. COPA-COGECA tvrdila je da antidampinške mjere štete konkurentnosti izvoza poljoprivrednih proizvoda iz Unije i prihodu obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava.

                     (175)

                     Kao što je navedeno u odjeljku 1.4.4., Komisija je udruženjima poljoprivrednika poslala upitnik i gotovo sve zainteresirane strane (udruženja poljoprivrednika, industrija Unije i rusko udruženje) podnijele su primjedbe o tom pitanju.

                     (176)

                     Nakon objave nekoliko europskih udruženja poljoprivrednika ponovilo je tvrdnju da mjere štete europskim poljoprivrednicima i čine ih manje konkurentnima na svjetskom tržištu. Podnositelj zahtjeva naveo je da je Komisija trebala provesti širu ocjenu interesa Unije. Podsjetila je da se u Obavijesti o pokretanju postupka navodi da je „djelomična revizija ograničena na ispitivanje štete”. Međutim, Komisija je u odjeljku 7.2.2. u nastavku odgovorila na sve argumente podnositelja zahtjeva i udruženja Fertilizers Europe tijekom ispitnog postupka. Podnositelj zahtjeva tvrdio je i da bi primjedbe udruženja Fertilizers Europe trebalo zanemariti zbog trenutka u kojem su dostavljene. Budući da je udruženje Fertilizers Europe na vrijeme dostavilo svoje primjedbe tijekom tekućeg ispitnog postupka, ta je tvrdnja odbačena.

               7.2.2.   Procjena

                     (177)

                     Prvo, udruženja poljoprivrednika tvrdila su da su mjere tijekom mnogih godina dovodile do skuplje cijene glavne sirovine. Gnojiva poljoprivrednicima mogu činiti čak 40 % troškova proizvodnje. Komisija je potvrdila da je AN važno gnojivo i ključna sirovina raznih europskih poljoprivrednih poduzeća. Količina AN-a upotrijebljenog kao gnojivo ovisi o tome je li riječ o žitaricama (pšenica, ječam, zob, raž, pšenoraž), uljanoj repici, krumpiru, šećernoj repi ili travnjacima. Nadalje, troškovi AN-a za poljoprivrednike isto se tako razlikuju od zemlje do zemlje. Na primjer, AN je u Ujedinjenoj Kraljevini činio od 8 % do 45 % gnojiva upotrijebljenih za spomenute usjeve. Komisija je stoga smatrala da se AN kao gnojivo upotrebljava u vrlo raznovrsnim okolnostima i da se čini da je prosječni trošak gnojiva manji od 10 %. Budući da mjere nisu geografski ograničene na područja na kojima je trošak gnojiva posebno visok, ukupni trošak poljoprivrednika u cijeloj Uniji stoga nije nerazmjerno visok.

                     (178)

                     Osim toga, podnositelj zahtjeva tvrdio je da cijena AN-a nije određena jednako kao cijena uree u Uniji i da su razlog tome mjere. Industrija Unije nije odbacila tvrdnju da AN ima prednost nad ureom, ali je navela da je to zbog specifičnosti proizvoda. Komisija je podsjetila da je trenutačni ispitni postupak ograničen na tržište AN-a i da se ne odnosi na tržišta za druga gnojiva.

                     (179)

                     Drugo, podnositelj zahtjeva tvrdio je da poljoprivrednici iz Unije trpe štetu zbog konkurencije jer ruski poljoprivrednici koji imaju koristi od nižih troškova gnojiva ulaze na tržište Unije sa svojim žitaricama. Proizvođači žitarica iz Unije osobito su istaknuli da trpe štetu zbog globalne konkurencije i ograničenog pristupa sirovinama po konkurentnoj cijeni, uključujući AN. Napomenuo je da se poljoprivrednici iz Unije suočavaju s povećanom konkurencijom u Uniji, ali i da su ujedno istisnuti s izvoznih tržišta, primjerice iz Egipta. Nakon objave podnositelj zahtjeva tvrdio je da bi analizu trebalo usmjeriti na najviše pogođene sektore, npr. ratarske kulture i mliječne proizvode. Napomenuo je da je u razdoblju 2015.–2016. Unija bila drugi najveći izvoznik žitarica u svijetu, ali je prema prognozama za 2018. tek peti najveći izvoznik. Komisija je napomenula da su mjere bile na snazi u razdoblju 2015.–2016. kada se konkurentnost činila velikom. Nasuprot tome, udruženje Fertilizers Europe naglasilo je da je dugoročno gledajući izvoz poljoprivrednih proizvoda iz EU-a bio iznimno uspješan. Komisija je utvrdila da elementi koje su dostavile obje strane nisu bili iscrpni jer se situacija razlikuje s obzirom na zemlju/usjev, te da se ne može donijeti čvrst zaključak o tome bi li izvozni rezultati poljoprivrednika promijenili ravnotežu interesa u korist poljoprivrednika.

                     (180)

                     Treće, i irsko je udruženje ukazalo na nedostatnu opskrbu, posebno 2017. No Komisija je utvrdila da bi se potrošnja mogla pokriti kapacitetom industrije Unije. Osim toga, irsko se tržište susrelo sa specifičnim problemima u pogledu isporuke u distribucijskom lancu koji se ne mogu generalizirati.

                     (181)

                     Nadalje, AN je zabranjen u Irskoj iz regulatornih razloga. Irski su poljoprivrednici priznali da umjesto njega upotrebljavaju KAN, no tvrdili su da visoke cijene AN-a utječu i na cijene KAN-a. No mjere na snazi ne sprečavaju ruska društva da proizvode i izvoze KAN. Rusko je udruženje navelo da, uzimajući u obzir uobičajenu pristojbu od 6,5 %, prosječna cijena KAN-a koji dolazi iz Rusije u Irsku viša je nego cijena KAN-a koji dolazi iz Belgije ili općenito iz Unije. Dakle, ruska su udruženja napomenula da irsko tržište KAN-a nije privlačno ruskim proizvođačima čak i bez antidampinških pristojbi.

                     (182)

                     Zaključno, Komisija je u posljednjoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera napomenula da poljoprivrednici možda ne bi imali koristi od potencijalnog smanjenja cijene koje bi uslijedilo nakon potencijalnog ukidanja mjera. Poljoprivrednici obično kupuju od distributera koji im ne bi nužno prenijeli te koristi. Nakon objave podnositelj zahtjeva napomenuo je da se poljoprivrednici mogu organizirati u zadruge i da bi imali koristi od većeg natjecanja s ruskim proizvođačima izvoznicima na tržištu Unije jer bi se smanjili troškovi poljoprivredne proizvodnje. Komisija je potvrdila da postojanje zadruga može pomoći poljoprivrednicima da ostvare korist od većeg natjecanja u opskrbi AN-om.

               7.2.3.   Zaključak

                     (183)

                     Nakon ocjene elemenata koji su izneseni tijekom ispitnog postupka zaključuje se da ukidanje mjera nije opravdano.

               8.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

                     (184)

                     S obzirom na nalaze ove djelomične privremene revizije ograničene na štetu Komisija zaključuje da bi razinu antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz AN-a podrijetlom iz Rusije trebalo izmijeniti.

                     (185)

                     Razina za EuroChem utvrđena je revizijom iz 2008. na temelju dampinške marže. Budući da je marža štete utvrđena u ovom ispitnom postupku niža od sadašnje stope pristojbe, nova razina mjera trebala bi se primjenjivati i na EuroChem.

                     (186)

                     Kada je riječ o Kirovu, nove pristojbe navedene u tablici 12. trebale bi se primjenjivati samo na oznake KN 3102 30 90 i 3102 40 90.

                     (187)

                     Stoga bi stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebale iznositi kako su prikazane u tablici 12.:

                        Tablica 12.

                        Nova razina pristojbi

                                 Opis proizvoda

                                 Oznaka KN

                                 Oznaka TARIC

                                 Trenutačna razina mjera za EuroChem (EUR po toni)

                                 Trenutačna razina mjera za Kirovo (EUR po toni)

                                 Trenutačna razina mjera za sve ostale (EUR po toni)

                                 Nova pristojba (EUR po toni)

                                 Amonijev nitrat koji nije u vodenoj otopini

                                 3102 30 90

                                 —

                                 32,82

                                 47,07

                                 47,07

                                 32,71

                                 Mješavine amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim tvarima koje nisu za gnojenje, s masenim udjelom dušika većim od 28 %

                                 3102 40 90

                                 —

                                 32,82

                                 47,07

                                 47,07

                                 32,71

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %

                                 3102 29 00

                                 10

                                 32,82

                                 47,07

                                 32,71

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %

                                 3102 60 00

                                 10

                                 32,82

                                 47,07

                                 32,71

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %

                                 3102 90 00

                                 10

                                 32,82

                                 47,07

                                 32,71

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, bez udjela fosfora i kalija

                                 3105 10 00

                                 10

                                 32,82

                                 47,07

                                 32,71

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

                                 3105 10 00

                                 20

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manjim od 6 %

                                 3105 10 00

                                 30

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manjim od 9 %

                                 3105 10 00

                                 40

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali manjim od 12 %

                                 3105 10 00

                                 50

                                 28,88

                                 41,42

                                 28,78

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

                                 3105 20 10

                                 30

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manjim od 6 %

                                 3105 20 10

                                 40

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manjim od 9 %

                                 3105 20 10

                                 50

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali manjim od 12 %

                                 3105 20 10

                                 60

                                 28,88

                                 41,42

                                 28,78

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %

                                 3105 51 00

                                 10

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manjim od 6 %

                                 3105 51 00

                                 20

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manjim od 9 %

                                 3105 51 00

                                 30

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali manjim od 10,40 %

                                 3105 51 00

                                 40

                                 29,41

                                 42,17

                                 29,31

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %

                                 3105 59 00

                                 10

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manjim od 6 %

                                 3105 59 00

                                 20

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manjim od 9 %

                                 3105 59 00

                                 30

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali manjim od 10,40 %

                                 3105 59 00

                                 40

                                 29,41

                                 42,17

                                 29,31

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

                                 3105 90 20

                                 30

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manjim od 6 %

                                 3105 90 20

                                 40

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manjim od 9 %

                                 3105 90 20

                                 50

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali manjim od 12 %

                                 3105 90 20

                                 60

                                 28,88

                                 41,42

                                 28,78

                     (188)

                     Nakon objave podnositelj zahtjeva zatražio je da se uvede najniža uvozna cijena, na temelju referentne vrijednosti (prosječna cijena FOB za Baltičko more za kolovoz 2018. koju je objavilo konzultantsko društvo, prilagođena nekim troškovima prijevoza, u iznosu od 188 EUR po metričkoj toni). Budući da je referentnu vrijednost objavilo konzultantsko društvo, podnositelj zahtjeva je tvrdio da bi se najniža cijena mogla tromjesečno revidirati. Međutim, najniža uvozna cijena ne može se predvidjeti zbog praktičnosti i učinkovitosti. Prvo, s obzirom na odnose između nekih ruskih proizvođača izvoznika i subjekata u Uniji i s obzirom na raznovrsnost proizvoda, najniža uvozna cijena ne bi bila praktična. Drugo, s obzirom na nestabilnost cijena plina, najniža uvozna cijena možda nije učinkovita za uklanjanje rizika od ponavljanja štete. Čak i uz tromjesečnu prilagodbu koju je predložio podnositelj zahtjeva i dalje je neizvjesno bi li najniža cijena u određenom trenutku imala željeni učinak pružanja dovoljne zaštite industriji Unije u tri mjeseca od njezine primjene.

                     (189)

                     S obzirom na vjerojatnost ponavljanja štete utvrđene u odjeljku 6., važnost plina za proizvodnju AN-a navedenu u odjeljku 2. i ruske prakse u pogledu određivanja cijene plina, Komisija je utvrdila i da je potrebno pratiti kretanje uvoza AN-a podrijetlom iz Rusije od datuma donošenja ove Uredbe do datuma isteka antidampinških mjera u rujnu 2019. To će praćenje Komisiji omogućiti da prati relevantna tržišna kretanja u Uniji i da prema potrebi olakša odgovarajuće djelovanje.

                     (190)

                     Društva mogu zahtijevati primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijene naziv ili adresu subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (76). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da ta promjena nema utjecaj na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva ili adrese društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva ili adrese bit će objavljena u Službenom listu Europske unije.

               9.   OBJAVA I ZAKLJUČAK

                     (191)

                     Kako je navedeno u odjeljku 1.4.6., Komisija je obavijestila sve zainteresirane strane o ključnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je namjeravala predložiti izmjenu primjenjive stope pristojbe. Primjedbe su analizirane i uzete u obzir ako su bile opravdane.

                     (192)

                     Iz prethodnog slijedi da bi antidampinške mjere trebalo izmijeniti u skladu s odjeljkom 8.

                     (193)

                     Odbor osnovan u skladu s člankom 15. stavkom 1. osnovne uredbe nije donio mišljenje.

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.
            Članak 1. stavak 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 999/2014 zamjenjuje se kako slijedi:

                        1)

                        Tablice u točkama (a) i (c) zamjenjuju se sljedećim:

                                    Opis proizvoda

                                    Oznaka KN

                                    Oznaka TARIC

                                    Fiksni iznos pristojbe (EUR po toni)

                                    Amonijev nitrat koji nije u vodenoj otopini

                                    3102 30 90

                                    —

                                    32,71

                                    Mješavine amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim tvarima koje nisu za gnojenje, s masenim udjelom dušika većim od 28 %

                                    3102 40 90

                                    —

                                    32,71

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %

                                    3102 29 00

                                    10

                                    32,71

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %

                                    3102 60 00

                                    10

                                    32,71

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %

                                    3102 90 00

                                    10

                                    32,71

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, bez udjela fosfora i kalija

                                    3105 10 00

                                    10

                                    32,71

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

                                    3105 10 00

                                    20

                                    31,73

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manjim od 6 %

                                    3105 10 00

                                    30

                                    30,75

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manjim od 9 %

                                    3105 10 00

                                    40

                                    29,76

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali manjim od 12 %

                                    3105 10 00

                                    50

                                    28,78

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

                                    3105 20 10

                                    30

                                    31,73

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manjim od 6 %

                                    3105 20 10

                                    40

                                    30,75

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manjim od 9 %

                                    3105 20 10

                                    50

                                    29,76

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali manjim od 12 %

                                    3105 20 10

                                    60

                                    28,78

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %

                                    3105 51 00

                                    10

                                    31,73

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manjim od 6 %

                                    3105 51 00

                                    20

                                    30,75

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manjim od 9 %

                                    3105 51 00

                                    30

                                    29,76

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali manjim od 10,40 %

                                    3105 51 00

                                    40

                                    29,31

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %

                                    3105 59 00

                                    10

                                    31,73

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manjim od 6 %

                                    3105 59 00

                                    20

                                    30,75

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manjim od 9 %

                                    3105 59 00

                                    30

                                    29,76

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali manjim od 10,40 %

                                    3105 59 00

                                    40

                                    29,31

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

                                    3105 90 20

                                    30

                                    31,73

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manjim od 6 %

                                    3105 90 20

                                    40

                                    30,75

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manjim od 9 %

                                    3105 90 20

                                    50

                                    29,76

                                    Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali manjim od 12 %

                                    3105 90 20

                                    60

                                    28,78

                        2)

                        Tablica iz točke (b) zamjenjuje se sljedećim:

                                    Opis proizvoda

                                    Oznaka KN

                                    Oznaka TARIC

                                    Fiksni iznos pristojbe (EUR po toni)

                                    Amonijev nitrat koji nije u vodenoj otopini

                                    3102 30 90

                                    —

                                    32,71

                                    Mješavine amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim tvarima koje nisu za gnojenje, s masenim udjelom dušika većim od 28 %

                                    3102 40 90

                                    —

                                    32,71

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 14. studenoga 2018.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

            (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2022/95 od 16. kolovoza 1995. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije (SL L 198, 23.8.1995., str. 1.).

            (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 663/98 od 23. ožujka 1998. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2022/95 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije (SL L 93, 26.3.1998., str. 1.).

            (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 384/96 od 22. prosinca 1995. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 56, 6.3.1996., str. 1.). Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2238/2000 (SL L 257, 11.10.2000., str. 2.).

            (5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 658/2002 od 15. travnja 2002. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije (SL L 102, 18.4.2002., str. 1.).

            (6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 945/2005 od 21. lipnja 2005. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 658/2002 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije i Uredbe (EZ) br. 132/2001 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom, među ostalim, iz Ukrajine nakon parcijalne privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 384/96 (SL L 160, 23.6.2005., str. 1.).

            (7)  Uredba Vijeća (EZ) br. 661/2008 od 8. srpnja 2008. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. i parcijalne privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 384/96 (SL L 185, 12.7.2008., str. 1.).

            (8)  Odluka Komisije 2008/577/EZ od 4. srpnja 2008. o prihvaćanju preuzimanja obveza u pogledu antidampinškog postupka u vezi s uvozom amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije i Ukrajine (SL L 185, 12.7.2008., str. 43.).

            (9)  Predmet T-348/05.

            (10)  Predmet T-348/05 INTP.

            (11)  Uredba Vijeća (EZ) br. 989/2009 od 19. listopada 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 661/2008 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije (SL L 278, 23.10.2009., str. 1.).

            (12)  Odluka Komisije 2012/629/EU od 10. listopada 2012. o izmjeni Odluke 2008/577/EZ o prihvaćanju preuzimanja obveza u pogledu antidampinškog postupka u vezi s uvozom amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije (SL L 277, 11.10.2012., str. 8.).

            (13)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.).

            (14)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 999/2014 оd 23. rujna 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 280, 24.9.2014., str. 19.).

            (15)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/226 оd 17. veljače 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 999/2014 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 41, 18.2.2016., str. 13.).

            (16)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/415 оd 21. ožujka 2016. o povlačenju prihvaćanja preuzimanja obveze za dva proizvođača izvoznika i o stavljanju izvan snage Odluke 2008/577/EZ o prihvaćanju preuzimanja obveza u pogledu antidampinškog postupka u vezi s uvozom amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije (SL L 75, 22.3.2016., str. 10.).

            (17)  Obavijest o pokretanju djelomične privremene revizije antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije (SL C 271, 17.8.2017., str. 15.).

            (18)  Obavijest o pokretanju djelomične privremene revizije antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije (SL C 271, 17.8.2017., str. 9.).

            (19)  Odbor profesionalnih poljoprivrednih organizacija u EU-u (COPA)/Opća konfederacija poljoprivrednih zadruga u EU-u (COGECA).

            (20)  AB Achema, Grupa Azoty Zaklady Azotowe, CF Fertilisers UK Limited i Yara France.

            (21)  Neochim PLC., koji je povezan s grupacijom Borealis.

            (22)  Yara Sluiskil B.V. Za razliku od društva Yara France, Yara Sluiskil B.V. proizvodi amonijak na licu mjesta.

            (23)  Obavijest o pokretanju djelomične privremene revizije antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije (SL C 271, 17.8.2017., str. 9.).

            (24)  Više od 20 europskih udruženja poljoprivrednika zatražilo je da budu zainteresirane strane.

            (25)  Austrija, Belgija, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Njemačka, Mađarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Poljska, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina.

            (26)  Uredba Vijeća (EZ) br. 945/2005 od 21. lipnja 2005. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 658/2002 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije i Uredbe (EZ) br. 132/2001 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom, među ostalim, iz Ukrajine nakon parcijalne privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 384/96 (SL L 160, 23.6.2005., str. 1.).

            (27)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1821 оd 6. listopada 2016. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 294, 28.10.2016., str. 1.) i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/1925 оd 12. listopada 2017. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 282, 31.10.2017., str. 1.).

            (28)  To uključuje društva koja su postala proizvođači iz Unije nakon pristupanja novih država članica 2004., 2007. i 2013.

            (29)  Prezentacija udruženja Fertilizers Europe sa saslušanja održanog 21. studenoga 2017.

            (30)  Izvješće Ureda za poštenu trgovinu https://assets.publishing.service.gov.uk/media/555de39fe5274a74ca0000af/Kemira.pdf

            (31)  https://www.ft.com/content/7683d0ce-2dad-11df-a971-00144feabdc0

            (32)  http://www.snl.com/Cache/25347763.PDF?O=PDF&T=&Y=&D=&FID=25347763&iid=4533245

            (33)  Prezentacija ulagatelja u društvo CF Industries za jesen/zimu 2016. https://www.snl.com/Cache/1500093371.PDF?O=PDF&T=&Y=&D=&FID=1500093371&iid=4533245

            (34)  https://www.cfindustries.com/globalassets/cf-industries/media/documents/reports/annual-reports/cf-industries-2017-annual-report.pdf

            (35)  Godišnje izvješće grupacije Yara za 2017. https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/annual-reports/2017/yara-annual-report-2017-web.pdf/

            (36)  https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/other/2017/fertilizer_industry_handbook_2017_with_notes.pdf/

            (37)  http://www.eurochemgroup.com/en/press-releases/eurochem-completes-acquisition-of-basf-fertilizer-assets/

            (38)  http://www.eurochemgroup.com/wp-content/uploads/2016/02/EuroChem_Annual_Report_2012_eng12.pdf

            (39)  http://www.eurochemgroup.com/wp-content/uploads/2016/02/2018_02_08-EuroChem-FY2017-IFRS-Conference-Call-1.pdf

            (40)  http://www.grupofertiberia.com/en/structure/

            (41)  http://www.fertiberia.com/media/312748/fertiberia-annual-report-2014.pdf

            (42)  Prognoza Svjetske banke za cijene robe, travanj 2018. http://pubdocs.worldbank.org/en/458391524495555669/CMO-April-2018-Forecasts.pdf

            (43)  Podnesak udruženja RFPA od 2. listopada 2017.

            (44)  Prezentacija udruženja Fertilizers Europe sa saslušanja koja su održana 9. studenoga 2017., 22. ožujka 2018. i 12. travnja 2018.

            (45)  Uredba Vijeća (EZ) br. 658/2002 od 15. travnja 2002. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije (SL L 102, 18.4.2002., str. 1.), uvodna izjava 37.

            (46)  Podaci Međunarodnog udruženja proizvođača umjetnog gnojiva koje je dostavio ruski proizvođač izvoznik. Vidjeti podnesak udruženja RFPA od 13. ožujka 2018.

            (47)  Podnesak udruženja RFPA od 13. ožujka 2018. Prijašnji podnesak udruženja RFPA, od 2. listopada 2017., sadržavao je niže procjene.

            (48)  Zahtjev za reviziju podnositelja zahtjeva.

            (49)  Web-mjesto FAO-a, pristupljeno u lipnju 2018.

            (50)  Vidjeti primjerice „Pregled gnojiva za razdoblje 2017.–2021.” Međunarodnog udruženja proizvođača umjetnog gnojiva https://www.fertilizer.org/images/Library_Downloads/2017_IFA_Annual_Conference_Marrakech_PIT_AG_Fertilizer_Outlook.pdf ili „Priručnik grupacije Yara o industriji gnojiva, siječanj 2017.” https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/other/2017/fertilizer-industry-handbook_2017_slides_only.pdf/ .

            (51)  Prezentacija udruženja Fertilizers Europe sa saslušanja održanog 21. studenoga 2017.

            (52)  Vidjeti polugodišnja izvješća zemalja za 2018. na web-mjestu WTO-a https://www.wto.org/english/tratop_e/adp_e/adp_e.htm .

            (53)  Zahtjev za reviziju podnositelja zahtjeva. Vidjeti i Pregled nitrata Fertecona, koji je citiran u prezentaciji udruženja Fertilizers Europe sa saslušanja održanog 21. studenoga 2017. i podatke Fertecona dostavljene u podnesku udruženja RFPA od 13. ožujka 2018.

            (54)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 999/2014 оd 23. rujna 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 280, 24.9.2014., str. 19.), uvodna izjava 111.

            (55)  Uredba Vijeća (EZ) br. 658/2002 od 15. travnja 2002. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije (SL L 102, 18.4.2002., str. 1.), uvodna izjava 48.

            (56)  Odgovor na upitnik društva PJSC KuibyshevAzot.

            (57)  Odgovor na upitnik društva Azot, podružnice društva Uralchem JSC.

            (58)  Na temelju odgovora iz obrazaca za odabir uzorka. To je u skladu s podacima Fertecona citiranima u podnesku udruženja RFPA od 13. ožujka 2018. i procjenom iz zadnje revizije zbog predstojećeg isteka mjera (Provedbena uredba Komisije (EU) br. 999/2014 od 23. rujna 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 280, 24.9.2014., str. 19.), uvodna izjava 72.).

            (59)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 999/2014 оd 23. rujna 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2.Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 280, 24.9.2014., str. 19.), uvodne izjave 120. i 121.

            (60)  Vidjeti primjerice zahtjev za reviziju podnositelja zahtjeva.

            (61)  To je djelomično bilo povezano s kvarom postrojenja tijekom RIPR-a, kada je došlo do naglog pada profitabilnosti u odnosu na 2015. i 2016.

            (62)  Povrat na uloženi kapital (ROCE) financijski je omjer za mjerenje profitabilnosti društva i učinkovitosti ulaganja kapitala.

            (63)  Podnesak udruženja Fertilizers Europe od 8. veljače 2018., dostavljen tijekom ovog ispitnog postupka 5. travnja 2018. Ime tog stručnjaka je povjerljivo kako bi se izbjegao bilo kakav negativan učinak na njega.

            (64)  Prezentacija udruženja Fertilizers Europe sa saslušanja održanog 8. veljače 2018.

            (65)  Prezentacija udruženja Fertilizers Europe sa saslušanja održanog 22. ožujka 2018.

            (66)  Podnesak udruženja RFPA od 13. ožujka 2018.

            (67)  Na temelju odgovora iz obrazaca za odabir uzorka i web-mjesta jednog od društava. Prilagodba je provedena kako bi se u obzir uzelo pitanje nominalnog kapaciteta koji su upotrijebila ruska društva.

            (68)  Prezentacija udruženja Fertilizers Europe sa saslušanja održanog 12. travnja 2018. i prilog „Plan za razvoj proizvodnje mineralnih gnojiva u razdoblju do 2025.”.

            (69)  Podnesak udruženja RFPA od 24. travnja 2018.

            (70)  Prezentacija udruženja Fertilizers Europe sa saslušanja održanog 22. ožujka 2018.

            (71)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1171 оd 30. lipnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz melamina podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 170, 1.7.2017., str. 62.), uvodna izjava 156. Napominje se da su i melamin, koji se dobiva iz uree, i AN derivati prirodnog plina te da postoje određena preklapanja među društvima koja ih proizvode.

            (72)  Prezentacija udruženja Fertilizers Europe sa saslušanja održanog 22. ožujka 2018.

            (73)  Vidjeti Priručnik grupacije Yara o industriji 2017. https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/other/2017/fertilizer-industry-handbook_2017_slides_only.pdf/.

            (74)  Podnesak udruženja Fertilizers Europe od 8. veljače 2018., dostavljen tijekom ovog ispitnog postupka 5. travnja 2018. Ime tog stručnjaka je povjerljivo kako bi se izbjegao bilo kakav negativan učinak na njega.

            (75)  Vidjeti primjerice podnesak podnositelja zahtjeva od 9. studenoga 2017. i prezentaciju podnositelja zahtjeva sa saslušanja održanog 3. siječnja 2018. Vidjeti i različite poruke e-pošte iz rujna 2017. koje su poslala udruženja poljoprivrednika i u kojima se traži status zainteresirane strane.

            (76)  Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.