title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1389/2011 od 19. prosinca 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz trikloroizocijanurne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema s članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

text:
               11/Sv. 118

               HR

               Službeni list Europske unije

               125

         32011R1389

               L 346/6

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1389/2011
   od 19. prosinca 2011.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz trikloroizocijanurne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema s članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (osnovna Uredba), a posebno njezin članak 11. stavak 2,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1631/2005 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu koja se sastoji od individualnih pristojba od 7,3 % do 40,5 % s preostalom pristojbom od 42,6 % (3) na uvoz trikloroizocijanurne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK).

               (2)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 855/2010 (4) snizilo individualnu pristojbu za jedno trgovačko društvo s 14,1 % na 3,2 %.

         2.   Zahtjev za reviziju

               (3)

               Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku antidampinških mjera na snazi (5), Komisija je 6. lipnja 2010. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe. Zahtjev je podnijelo Vijeće europske kemijske industrije (CEFIC) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 90 %, ukupne proizvodnje trikloroizocijanurne kiseline u Uniji (podnositelji zahtjeva).

               (4)

               Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.

         3.   Pokretanje postupka

               (5)

               Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 6. listopada 2010. objavila pokretanje takvog ispitnog postupka prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije
                   (6) (Obavijest o pokretanju postupka).

         4.   Ispitni postupak

   4.1.   Razdoblje ispitnog postupka

               (6)

               Razdoblje revizije ispitnog postupka (RRIP) trajalo je od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2010. Analiza vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja RRIP-a (razmatrano razdoblje).

         4.2.   Stranke na koje se odnosi ispitni postupak

               (7)

               Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, druge poznate proizvođače u Uniji, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi i predstavnike NRK-a o pokretanju postupka revizije nakon isteka mjere.

               (8)

               Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su tražile raspravu, a pokazale su da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.

               (9)

               S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika iz NRK-a i nepovezanih uvoznika u Uniji, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe.

               (10)

               Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje stranke su zamoljene, prema članku 17. osnovne Uredbe, da se jave unutar 15 dana od objave obavijesti o pokretanju postupka i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka.

               (11)

               Ni jedan od proizvođača izvoznika u NRK-u nije sudjelovao u istrazi.

               (12)

               Kad je riječ o uvoznicima nekoliko se trgovačkih društava javilo za suradnju, ali su se povukli u kasnijoj fazi.

               (13)

               Komisija je poslala upitnike svim strankama za koje se zna da se to na njih odnosi u skladu s rokovima iz obavijesti o pokretanju postupka. Dobiveni su odgovori od tri poznata proizvođača iz Unije i od dva korisnika.

               (14)

               Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala neophodnima s ciljem određivanja nastavka ili vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljene su u poslovnim prostorijama dva vodeća proizvođača iz Unije:

                           —

                           Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Španjolska,

                           —

                           Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Španjolska.

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

               (15)

               Proizvod na koji se trenutačna revizija odnosi je trikloroizocijanurna kiselina i njezini pripravci (TCCA) koja se još naziva i „simklozen” prema međunarodnom nezaštićenom nazivu (INN), trenutačno obuhvaćena oznakama KN ex29336980 i ex38089420 (oznake TARIC 2 933 698 070 i 3 808 942 020) i podrijetlom iz NRK-a.

               (16)

               TCCA je kemijski proizvod koji se koristi kao organski klorinski dezinficijens i izbjeljivač širokog spektra, a posebno za dezinfekciju vode u bazenima za plivanje. Prodaje se u obliku praha, granula, tableta i granulata. Svi oblici TCCA-a i pripravci dijele jednake osnovne značajke (kemijski sastav) i svojstva (dezinficijens) i svi su namijenjeni za sličnu upotrebu te se stoga smatraju jednim proizvodom.

               (17)

               Trenutačno je ispitivanje potvrdilo da se dotični proizvod, kako ga proizvode i prodaju proizvođači izvoznici u Uniju, sličan u smislu njegovih fizičkih i kemijskih svojstava kao i upotrebe, proizvodu koji proizvode i prodaju proizvođači u Uniji na tržištu Unije i proizvođači u analognoj zemlji na domaćim i izvoznim tržištima. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

   1.   Uvodne napomene

               (18)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, ispitano je bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.

               (19)

               Kako je gore objašnjeno, ni jedan od kontaktiranih 30 poznatih proizvođača izvoznika nije se javio tijekom odabira uzoraka niti su se javili tijekom ispitnog postupka.

               (20)

               Budući da ni jedan od proizvođača izvoznika iz NRK-a nije surađivao, nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga oslanjaju se na raspoložive činjenice u skladu s člankom 18. osnovne Uredbe, posebno podataka Eurostata, zahtjeva za reviziju i službenih statističkih podataka NRK-a o izvozu.

               (21)

               Uz to su se podaci koje je podnio proizvođač izvoznik s kojim se surađivalo u analognoj zemlji, Japanu, koristili za određivanje uobičajene vrijednosti.

         2.   Damping uvoza tijekom RRIP-a

   2.1.   Analogna zemlja

               (22)

               Budući da je kinesko gospodarstvo u tranziciji, prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe, uobičajenu vrijednost treba utvrditi na temelju cijene ili izračunate uobičajene vrijednosti dobivene u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnog gospodarstva (analogna zemlja), ili cijene iz analogne zemlje do ostalih zemalja, uključujući Uniju, ili, kad se takve ne mogu utvrditi, na bilo kojem drugom razumnom temelju, uključujući cijenu stvarno plaćenu ili koju treba platiti u Uniju za istovjetni proizvod, prema potrebi, valjano prilagođenu kako bi uključivala objektivnu profitnu maržu.

               (23)

               U obavijesti o pokretanju ispitnog postupka Komisija je objavila da je Japan korišten u prethodnom ispitnom postupku kao zemlja odgovarajućeg tržišnog gospodarstva za uspostavljanje uobičajene vrijednosti u pogledu NRK-a i predviđa da se Japan ponovno koristi u tu svrhu. Tijekom trenutačne revizije ispitnog postupka obaviješteni su proizvođači iz ostalih zemalja tržišnog gospodarstva kao što su SAD i Tajvan radi suradnje. Međutim, suradnja je ostvarena samo s jednim proizvođačem izvoznikom u Japanu.

               (24)

               Stoga je utvrđeno da je Japan odgovarajuća analogna zemlja. S tim u vezi, od zainteresiranih stranaka nisu zaprimljeni nikakvi komentari niti prigovori o primjerenosti ove zemlje.

         2.2.   Uobičajena vrijednost

               (25)

               Prema članku 2. stavku 7. osnovne Uredbe uobičajena vrijednost se utvrđuje na temelju podataka primljenih od proizvođača izvoznika koji surađuju u analognoj zemlji tj. na temelju cijena plaćenih ili koje treba platiti na domaćem tržištu u Japanu za istovjetne proizvode koji se prodaju u uobičajenom tijeku trgovine.

               (26)

               Prvo je za proizvođača izvoznika u Japanu utvrđeno je li njegova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bila reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, tj. predstavlja li njegova prodaja najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju. Tijekom RRIP-a utvrđeno je da domaća proizvodnja proizvođača izvoznika koji surađuje u Japanu reprezentativna.

               (27)

               Slijedom toga razmatrana je domaća prodaja kako bi se utvrdilo je li izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne Uredbe.

               (28)

               Budući da je tijekom RRIP-a utvrđeno da je sva prodaja na domaćem tržištu ostvarena uz zaradu, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj ponderiranoj prosječnoj domaćoj cijeni.

         2.3.   Izvozna cijena

               (29)

               U nedostatku suradnje proizvođača izvoznika u NRK-u izvozna cijena se temeljila na podacima Eurostata.

         2.4.   Usporedba

               (30)

               Ponderirana uobičajena vrijednost i ponderirana izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u obzir su u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe uzete razlike u čimbenicima koji utječu na cijene i usporedivost cijena. U tu svrhu izvršene su odgovarajuće prilagodbe koje se odnose na razlike u troškovima transporta i osiguranja.

         2.5.   Dampinška marža

               (31)

               Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. osnovne Uredbe ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom. Na temelju prethodne metodologije iznos dampinške maže utvrđen je na 75 %.

         3.   Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage

   3.1.   Uvodna napomena

               (32)

               Osim analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga.

               (33)

               U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: raspoloživi rezervni kapacitet u NRK-u, privlačnost tržišta Unije za izvozne proizvođače iz NRK-a i njihov izvoz u treće zemlje.

         3.2.   Raspoloživi kapacitet izvoznih proizvođača iz NRK-u

               (34)

               U nedostatku ostalih izvora podataka koje se odnose na proizvodnju i kapacitet u NRK-u analiza je napravljena u skladu s člankom 18. osnovne Uredbe na temelju podataka sadržanih u revizijskom zahtjevu.

               (35)

               Prema revizijskom zahtjevu, korištenje proizvodnih kapaciteta u NRK-u sa stopama ispod 40 % ostalo je nisko tijekom razmatranog razdoblja. Zbog ogromnog proizvodnog kapaciteta i niske domaće potražnje izgleda da je raspoloživi rezervni kapacitet u NRK-u koji bi se mogao izvesti veći do 180 000. Ovo se uspoređuje s potrošnjom od 44 000 tona u Uniji tijekom RRIP-a.

         3.3.   Privlačnost tržišta Unije

               (36)

               Privlačnost tržišta Unije odražava se u činjenici da uvođenje antidampinških pristojba nije zaustavilo širenje izvoza iz NRK-a u Uniju. Iako je tijekom razdoblja od 2007. do 2009. obujam uvoza bio na nižoj razini kad se usporedi s razdobljem početnog ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja mjera, obujam uvoza tijekom RRIP-a bio je iznad te razine, dosežući 22 696 tona.

               (37)

               Unatoč povećanju prosječne uvozne cijene tijekom razmatranog razdoblja, cijene su stalno ostajale ispod cijena industrije Unije.

               (38)

               Činjenica da se uvoz iz NRK-a povećao tijekom razmatranog razdoblja na veću razinu nego tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka ukazuje na to da postoji trajni interes NRK-a za tržište Unije.

         3.4.   Izvozne cijene za treće zemlje

               (39)

               Statistički podaci NRK-a o izvozu analizirani su s obzirom na izvozni obujam NRK-a i cijene za ostale treće zemlje. U skladu s ovim statističkim podacima, 24 % izvoza iz NRK-a u 2010. godini bilo je namijenjeno tržištu Unije. Izvozne cijene EU-a na razini FOB bile su nešto više nego izvozne cijene za ostatak svijeta. Međutim, u nedostatku suradnje i podataka u revizijskom zahtjevu u pogledu izvoza u ostale treće zemlje nije moguće usporediti cijene na razini CIF s prosječnom cijenom industrije Unije. Unatoč tome, može se smatrati da činjenica da su izvozne cijene za treće zemlje prosječno niže od izvoznih cijena za Uniju upućuje na to da je tržište Unije privlačno tržište za izvoznike iz NRK-a i da će se izvoz vjerojatno dodatno povećavati u izostanku mjera.

         4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga

               (40)

               S obzirom na prethodne nalaze, može se zaključiti da je izvoz iz NRK-a još uvijek dampinški i da je vjerojatno da će se damping na tržištu Unije nastaviti u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. Doista, uzimajući u obzir postojeći raspoloživi rezervni kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije na temelju usporedbe između izvoznih cijena za EU i trećih zemalja, vjerojatno je da će se obujam dampinškog izvoza iz NRK-a u Uniju značajno povećati ako bi se mjere stavile izvan snage.

         D.   SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE

   1.   Definicija industrije Unije

               (41)

               Dotični proizvod u Uniji proizvode tri trgovačka društva. Smatra se, stoga, da oni predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. osnovne Uredbe (dalje u tekstu navode se kao „industrija Unije”).

         2.   Uvodna napomena

               (42)

               Podaci su dobiveni iz statistike Eurostata, revizijskog zahtjeva, odgovora na upitnik i informacija prikupljenih tijekom posjeta radi provjere.

               (43)

               Ekonomski pokazatelji koji se odnose na proizvodnju, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio i zaposlenost odnose se na podatke koje su dostavila tri proizvođača iz Unije. Svi se drugi pokazatelji odnose na podatke koje su dostavili samo podnositelji zahtjeva zbog ograničene suradnja jednog od proizvođača iz Unije koji nije podnositelj zahtjeva u trenutačnoj reviziji. S obzirom da podnositelji zahtjeva predstavljaju oko 90 % proizvodnje unije u RRIP-u, za potrebe ove revizije smatra se da su njihovi podaci reprezentativni za industriju Unije. Na licu mjesta provjereni su samo podaci dobiveni od podnositelja zahtjeva.

               (44)

               Podaci koji se odnose na gospodarsko stanje industrije Unije kao i potrošnju mogu se dostaviti samo u indeksiranom obliku da bi se sačuvala povjerljivost iz članka 19. osnovne Uredbe. Razlog tomu je što se dotični ekonomski pokazatelji odnose na dva proizvođača, odnosno, u nekim slučajevima, tri proizvođača od kojih je jedan neznatno aktivan u sektoru.

               (45)

               U lipnju 2009. jedan od podnositelja zahtjeva zatvorio je postrojenje, obustavio proizvodnju od tog datuma i otpustio sve zaposlene. Dotično je postrojenje privremeno stavljeno na čekanje nekoliko mjeseci, ali je konačno zatvoreno u siječnju 2010. To je donekle utjecalo na niz pokazatelja kao što je potrošnja, proizvodni obujam i produktivnost, kako je dodatno objašnjeno niže u uvodnim izjavama 47. i 62.

         3.   Potrošnja na tržištu Unije

               (46)

               Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje tri proizvođača iz Unije na tržištu Unije te uvoza prema podacima Eurostata.

               (47)

               Između 2007. i 2009. potrošnja TCCA-a u Uniji smanjila se za 19 % prije oporavka tijekom RRIP-a na razinu koja prelazi 6 % potrošnje ostvarene 2007. Za 2008. i 2009. godinu ovaj se trend može objasniti kombiniranim učinkom niže potražnje zbog globalne gospodarske krize i ograničene ponude zbog zatvaranja jednog proizvodnog pogona u 2009. (vidjeti uvodnu izjavu 45.). Veća razina potrošnje u Uniji ostvarena tijekom RRIP-a povezana je s oporavkom od gospodarske krize i povećanjem uvoza iz NRK-a.

                  Tablica 1.

                  Potrošnja Unije

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Potrošnja u Uniji (MT) Indeks 2007. = 100

                           100

                           93

                           81

                           106

         4.   Obujam i tržišni udio dampinškog uvoza iz Narodne Republike Kine

               (48)

               Kretanja obujma i tržišnih udjela dampinškog uvoza iz NRK-a navedeni su u nastavku. Sljedeće količine i tržišni udjeli temelje se na statističkim podacima Eurostata o uvozu, jer ni jedan od proizvođača/izvoznika iz NRK-a nije surađivao tijekom ove revizije.

               (49)

               U 2008. i 2009. godini količine TCCA-a uvezene iz NRK-a neznatno su se smanjile. Nakon tog smanjenja uvoza uslijedilo je značajno povećanje tijekom RRIP-a (više od 35 % u usporedbi s 2009.). Istodobno je uvoz iz NRK-a stalno povećavao svoj tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja.

                  Tablica 2.

                  Obujam uvoza iz NRK-a i tržišni udjeli

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Obujam uvoza u MT

                           17 957

                           17 298

                           16 645

                           22 696

                           Indeks (2007. = 100)

                           100

                           96

                           93

                           126

                           Tržišni udjeli (raspon)

                           40 %-50 %

                           40 %-50 %

                           45 %-55 %

                           50 %-60 %

         5.   Kretanja cijena dampinškog uvoza iz NRK-a i sniženje cijene

   5.1.   Kretanja cijena

               (50)

               Cijene uvoza iz NRK-a pokazuju stalni porast od 11,3 %. Ovo se kretanje, s jedne strane, može pripisati rastu cijena glavnih sirovina koje su počele značajnije rasti 2009. i tijekom RRIP-a. S druge strane, u određenoj mjeri ono može odražavati promjene u ponudi proizvoda (7).

                  Tablica 3.

                  Jedinična cijena u NRK-u,

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           EUR/MT

                           1 048

                           1 052

                           1 163

                           1 167

                           Indeks (2007. = 100)

                           100

                           100,4

                           111

                           111,3

         5.2.   Sniženje cijena

               (51)

               Općenito cijene uvoza iz NRK-a ostale su niže od cijena industrije Unije tijekom cijelog razdoblja. Prilikom utvrđivanja opsega sniženja cijena Komisija je izračun temeljila na prosječnim izvoznim cijenama CIF za NRK dobivenim iz Eurostata. Cijene dotičnog proizvoda uspoređene su s ponderiranom prosječnom cijenom industrije Unije prilagođenoj razini franko tvornica. Usporedba je pokazala da je uvoz iz NRK-a snižavao cijene industrije Unije za više od 10 % ne uzimajući u obzir antidampinške mjere na snazi.

         6.   Uvoz iz ostalih zemalja

               (52)

               Obujam i tržišni udjeli uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Podaci se temelje na brojkama iz Eurostata:

                  Tablica 4.

                  Uvozi iz ostalih zemalja (obujam i tržišni udio)

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja (MT)

                           501

                           239

                           296

                           378

                           Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja (raspon)

                           Ispod 2 %

                           Ispod 2 %

                           Ispod 2 %

                           Ispod 2 %

               (53)

               U pogledu obujma i tržišnog udjela uvoz iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja je zanemariv. Uvoz iz SAD-a, druge zemlje na koju se odnose antidampinške mjere u potpunosti je obustavljen tijekom razmatranog razdoblja.

         7.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (76)

               Prema članku 3. stavku 5. osnovne Uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.

         7.1.   Proizvodnja

               (55)

               Došlo je do ozbiljnog pada proizvodnje od 2009. nadalje zbog globalne gospodarske krize i zatvaranja jednog proizvodnog postrojenja u lipnju 2009., kad je proizvodnja iz tog pogona u potpunosti obustavljena (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.)

                  Tablica 5.

                  Proizvodnja Unije

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Indeks obujma proizvodnje Unije (2007. = 100)

                           100

                           95,2

                           66,5

                           70,7

         7.2.   Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta

               (56)

               Tijekom razmatranog razdoblja proizvodni je kapacitet slijedio isti trend kao i proizvodnja. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja na iskorištenost kapaciteta pozitivno su utjecala neka poboljšanja procesa.

               (57)

               Zbog zatvaranja jednog pogona u Uniji 2009. (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.) podaci prikupljeni za RRIP ograničeni su na kapacitet preostalog postrojenja.

                  Tablica 6.

                  Proizvodni kapacitet Unije i iskorištenost kapaciteta

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Indeks proizvodnog kapaciteta (2007. = 100)

                           100

                           101,5

                           91,0

                           80,6

                           Indeks iskorištenosti kapaciteta (2007. = 100)

                           100

                           93,4

                           72,8

                           86,9

         7.3.   Zalihe

               (58)

               Ovaj se pokazatelj temelji na podacima koje su dostavili podnositelji zahtjeva zbog razloga objašnjenih u gornjoj uvodnoj izjavi 54. Ispitni je postupak u poslovnim prostorijama trgovačkog društva otkrio sezonske obrasce u potrošnji TCCA-a, prema kojima se dotični se proizvod najviše koristi ljeti. Ovo utječe na promjene u razini zaliha tijekom godine: zalihe dosežu vrhunac tijekom zime i značajno se smanjuju tijekom ljetnog razdoblja. Za godine od 2007. do 2009. brojke predstavljaju razinu zaliha 31. prosinca navedene godine. Međutim, brojke za RRIP prikazuju razine zaliha 30. lipnja 2010., vrijeme u godini s najvećom iskoristivosti zaliha. Stoga ovaj pokazatelj ne omogućuje odgovarajuću usporedbu između RRIP-a i ostatka razmatranog razdoblja te se stoga ne smatra važnim za procjenjivanje štete.

         7.4.   Obujam prodaje

               (59)

               Gospodarska je kriza imala negativan utjecaj na obujam prodaje dotičnog proizvoda na tržištu Unije. Povećanje zabilježeno tijekom RRIP-a može se u većoj mjeri pripisati povećanju potrošnje u Uniji zbog oporavka od recesije nakon gospodarske krize.

                  Tablica 7.

                  Prodaja

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Indeks obujma (2007. = 100)

                           100

                           92

                           73

                           91

         7.5.   Tržišni udio

               (60)

               Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije nije uspjela povratiti svoj tržišni udio koji se značajno smanjio tijekom razmatranog razdoblja.

                  Tablica 8.

                  Tržišni udio Unije

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Tržišni udio Unije (raspon)

                           55 %-65 %

                           50 %-60 %

                           45 %-55 %

                           45 %-55 %

         7.6.   Zaposlenost i plaće

               (61)

               Zapošljavanje u ovom sektoru u EU-u se smanjilo tijekom razmatranog razdoblja, posebno nakon zatvaranja jednog od proizvodnih pogona (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.) Zbog toga su troškovi plaća na razini industrije Unije također smanjeni. Tijekom razmatranog razdoblja prosječna plaća po zaposleniku ostala je relativno stabilna.

                  Tablica 9.

                  Zaposlenost

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Indeks zaposlenosti (2007. = 100)

                           100

                           98,7

                           84,1

                           74,2

                           Indeks plaća po zaposleniku (2007. = 100)

                           100

                           104,6

                           105,7

                           106,0

         7.7.   Produktivnost

               (62)

               Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja po zaposleniku godišnje, imala je negativan rast tijekom razmatranog razdoblja, sa značajnim smanjenjem od 20 % u 2009. To je rezultat reorganizacije zbog zatvaranja proizvodnih postrojenja, zbog kojeg je proizvodnja privremeno obustavljena na 6 mjeseci 2009. godine, a pogon zatvoren u siječnju 2010. (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.) Tijekom RRIP-a produktivnost se oporavila iako su u prvom polugodištu na nju djelomično utjecala negativna kretanja iz 2009.

                  Tablica 10.

                  Produktivnost

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Indeks produktivnosti (2007. = 100)

                           100

                           96,5

                           79,2

                           95,3

         7.8.   Prodajne cijene

               (63)

               Prosječna jedinična cijena TCCA-a u EU-u (kako je prikazano na tablici u nastavku) blago se povećala između 2007. i 2009., a tijekom RRIP-a vratila se na razinu iz 2007. U određenoj mjeri povećanje u razdoblju od 2007. do 2009. povezano je s učinkom ponude proizvoda (vidjeti bilješku 1. na stranici 10.).

                  Tablica 11.

                  Prodajna cijena na tržištu Unije

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Indeks prosječne jedinične cijene (2007. = 100)

                           100

                           104,6

                           111,4

                           103,1

         7.9.   Profitabilnost

               (64)

               Profitabilnost na prodaji TCCA-a u EU-u imala je negativan razvoj od 2007. nadalje sa značajnim gubitkom 2009. Ovakvi loši rezultati trebaju se promatrati u odnosu na zatvaranje jednog proizvodnog pogona koji je te godine zatvorio proizvođač iz Unije. Tijekom RRIP-a profitabilnost je postala nešto pozitivnija iako je razina dobiti bila daleko ispod uobičajene razine dobiti (tj. 10 % (8)) koju bi trebalo ostvariti u ovom sektoru djelatnosti. Ovo ukazuje da je industrija Unije još uvijek u lošoj financijskoj situaciji.

                  Tablica 12.

                  Profitabilnost

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Profitabilnost (raspon)

                           – 10 % do 0 %

                           – 10 % do 0 %

                           – 20 % do – 10 %

                           0 % do 10 %

         7.10.   Ulaganja i povrat ulaganja

               (65)

               Tijekom razmatranog razdoblja nije bilo većih kapitalnih izdataka. Indeksirane brojke u tablici predstavljaju ulaganja poduzeta radi poboljšanja produktivnosti i proizvodnog procesa. Indeksi za povrat ulaganja prate isti trend kao i profitabilnost

                  Tablica 13.

                  Ulaganja

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Indeks neto ulaganja (2007. = 100)

                           100

                           158

                           32

                           23

                           Povrat ulaganja (raspon)

                           – 10 % do 0 %

                           – 10 % do 0 %

                           – 20 % do – 10 %

                           0 % do 10 %

         7.11.   Novčani tok

               (66)

               Novčani je tok ostao pozitivan tijekom razmatranog razdoblja, s izuzetkom 2009. godine kad je trebalo pokriti izvanredne troškove restrukturiranja zbog zatvaranja jednog od proizvodnih pogodna (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.). Razvoj novčanog toka prati razvoj profitabilnosti.

                  Tablica 14.

                  Novčani tok

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Novčani tok (raspon)

                           0 % do 10 %

                           0 % do 10 %

                           – 10 % do 0 %

                           5 % do 15 %

         7.12.   Visina dampinške marže

               (67)

               Damping iz NRK-a nastavio se tijekom RRIP-a na značajno većoj razini od trenutačne razine mjera. (57) Dodatno, s obzirom na rezervni kapacitet i cijene uvoza iz NRK-a učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.

         7.13.   Oporavak od prethodnog dampinga

               (68)

               Antidampinške mjere uvedene su u listopadu 2005. Uzimajući u obzir cjelokupno stanje industrije Unije kao i izvoz iz NRK-a u razdoblju od 2007. do RRIP-a, može se zaključiti da se industrija Unije nije u potpunosti oporavila od tih učinaka unatoč antidampinškim mjerama na snazi.

         7.14.   Zaključak o šteti

               (69)

               Nekoliko pokazatelja štete negativno se razvilo tijekom razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir cjelokupno stanje proizvođača Unije koje se pogoršava, smatra se da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.

         8.   Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika

   8.1.   Učinak dampinškog uvoza iz NRK-a

               (70)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49. uvoz TCCA-a iz NRK-a značajno je porastao između 2007. i RRIP-a, i u pogledu obujma i tržišnog udjela. Utvrđeno je i značajno sniženje cijena (vidjeti uvodnu izjavu 51.). Stalni veliki dotok dampinškog uvoza iz NRK-a pojavio se u kontekstu povećanje potrošnje u Uniji u razmatranom razdoblju, dosežući u RRIP-u razinu koja za 6 % prelazi razinu ostvarenu 2007. unatoč smanjenju između 2007. i 2009. Kao je prikazano, stanje industrije Unije se pogoršava u najvećoj mjeri zbog uvoza iz NRK-a koji je iskoristio povećanje potrošnje.

         8.2.   Učinak ostalih čimbenika

               (71)

               Komisija je analizirala postoje li bilo koji drugi poznati čimbenici, osim dampinških uvoza iz NRK-a, koji su mogli utjecati na stalnu štetu koju trpe proizvođači iz Unije.

               (72)

               Usporedno s dampinškim uvozom iz NRK-a, vjerojatno su i lošiji rezultati industrije Unije na trećim tržištima, gdje je suočena s konkurencijom iz NRK-a, posebno na tržištu SAD-a, imali negativan učinak na proizvodnju Unije. Međutim, većina aktivnosti proizvođača Unije odvija se tržištu Unije, ograničavajući u određenoj mjeri mogući utjecaj smanjenog izvoza.

               (73)

               Gospodarska je kriza također imala negativan učinak na rezultate industrije Unije, što je dovelo do smanjenja proizvodnje i restrukturiranje jednog od proizvođača iz Unije. Međutim, učinak gospodarske krize vremenski bio je ograničen (dio 2008. godine i 2009.), a stanje gospodarstva industrije Unije nastavilo se pogoršavati tijekom razmatranog razdoblja. Dodatno, razvoj situacije tijekom RRIP-a pokazao je da se industrija Unije djelomično počela oporavljati. Stoga se može zaključiti da utjecaj gospodarske krize nije bio beznačajan u ovom slučaju, iako on nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog izvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

         8.3.   Zaključak

               (74)

               Stalni damping uvoza iz NRK-a i gospodarska kriza utjecali su na postupak oporavka i naglasili poteškoće u industriji Unije. Iako su i ostali čimbenici doprinijeli pogoršavanju rezultata industrije Unije, ni jedan od njih nije dostatan da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Na temelju toga se može zaključiti da je dampinški uvoz iz NRK-a izazvao materijalnu štetu industriji Unije.

         E.   VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE

   1.   Uvodne napomene

               (75)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe procijenjen je uvoz iz dotične zemlje kako bi se utvrdilo postoji li vjerojatnost nastavka štete.

               (76)

               U odnosu na vjerojatni učinak isteka mjera na snazi na industriju Unije, sljedeći su čimbenici uzeti u obzir u skladu s gore navedenim elementima u smislu vjerojatnosti nastavka dampinga.

         2.   Obujam uvoza iz NRK-a i cijene

               (77)

               Uvoz TCCA-a iz NRK-a predstavlja oko 98 % cjelokupnog uvoza u EU i tijekom razmatranog razdoblja nastavlja dobivati tržišni udio dosežući preko 50 % tijekom RRIP-a. Ispitni je postupak otkrio da je taj uvoz ostvaren po dampinškim cijenama sa značajnom dampinškom maržom. Dodatno, cijene uvoza iz NRK-a stalno su ostale ispod cijena industrije Unije tijekom cijelog razdoblja, snižavajući cijene Unije za više od 10 % (ne uzimajući u obzir mjere na snazi).

         3.   Rezervni kapacitet na tržištu NRK-a

               (78)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. i 35., analiza dostupnih kapaciteta u NRK-a pokazala je da je tijekom razmatranog razdoblja iskoristivost proizvodnih kapaciteta ostala niska. Procijenjeni prekomjerni proizvodni kapacitet veći je tri puta od tržišta Unije. Istodobno, prema podacima dobivenim iz revizijskog zahtjeva, u NRK-u za dotični proizvod postoji samo ograničeno tržište.

         4.   Privlačnost tržišta Unije

               (79)

               U svjetlu povećanja uvoza i dostupnog rezervnog kapaciteta u NRK-u, EU će vjerojatno privlačiti dodatni uvoz iz NRK-a u budućnosti. Činjenicu da je tržište Unije privlačno za izvoznike iz NRK-a potvrđuje razvoj događaja iz 2009. godine kad je došlo do nestašice proizvoda u EU, izazvane restrukturiranjem sektora, koja je djelomično podmirena dodatnim uvozom iz NRK-a.

               (80)

               Ovo se stanje može dodatno pogoršati činjenicom da su antidampinške mjere na TCCA iz NRK-a na tržištu SAD-a nedavno proširene. Stoga se očekuje da bi istekom antidampinških mjera u EU-u tržište Unije postalo privlačnije.

         5.   Zaključak o vjerojatnosti nastavljanja štete

               (81)

               Industrija Unije trpi štetu učinaka dampinškog uvoza iz NRK-a već nekoliko godina i trenutačno je još uvijek u nesigurnom gospodarskom položaju.

               (82)

               Kako je prethodno utvrđeno, ispitni je postupak otkrio da se stanje industrije Unije u kojem joj je nanesena šteta nastavilo tijekom razmatranog razdoblja. Nastavak štete, prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe, sam po sebi dobar je pokazatelj da će se šteta vjerojatno nastaviti u budućnosti što upućuje na to da mjere valja zadržati.

               (83)

               Uzimajući u obzir dostupan kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije ako se mjere ukinu očekuje se nastavak rastućeg trenda u kojem veliki uvozi iz NRK-a po dampinškim cijenama nastavljaju značajno snižavati cijene proizvođača iz Unije.

               (84)

               Ako se trenutačne mjere na snazi ne prošire, stanje industrije Unije bi se pogoršalo te bi sama industrija Unije bila ugrožena Stoga se može zaključiti da bi stavljanjem postojećih mjera izvan snage došlo do jasne vjerojatnosti ponavljanja štete za industriju Unije.

         F.   INTERES UNIJE

   1.   Uvod

               (85)

               Prema članku 21. osnovne Uredbe, bilo je neophodno ispitati bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.

               (86)

               U prethodnom ispitnom postupku smatralo se da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja važećih antidampinških mjera na dotične stranke.

               (87)

               Na ovoj je osnovi ispitano može li se, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja dampinga i štete, jasno zaključiti da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.

         2.   Interes industrije Unije

               (88)

               S obzirom na zaključke o stanju industrije Unije iz gornje uvodne izjave 66. te u skladu s argumentima koji ukazuju na vjerojatnost nastavka štete objašnjenje u uvodnim izjavama od 78. do 81. može se smatrati da bi istek trenutačnih mjera na snazi doveo do daljnjeg pogoršanja gospodarskog stanja industrije TCCA-a u Uniji, koja je pretrpjela štetne učinke dampinškog izvoza iz NRK-a, a čije je stanje pogoršano globalnom gospodarskom krizom.

               (89)

               Smatra se da bi nastavak mjera donio koristi industriji Unije, koja bi se mogla oporaviti od prethodnih štetnih učinaka dampinga, pogoršanih gospodarskom krizom. U suprotnom bi prekid mjera zaustavio oporavak industrije Unije, značajno narušavajući njezinu održivost, što bi dovelo u pitanje i samo njezino postojanje te na taj način smanjilo ponudu i konkurentnost na tržištu.

         3.   Interes uvoznika i korisnika

               (90)

               Obaviješteni su svi poznati korisnici, uvoznici, prerađivači i čimbenici u proizvodnom lancu industrije TCCA-a.

               (91)

               Javila su se samo dva korisnika i oba su izrazila svoju potporu za nastavak mjera na snazi. Oba su tvrdila da nastavak mjera ne bi imao negativan učinak na konkurenciju na tržištu Unije, već da bi, upravno suprotno, osigurao veći raspon dobavljača u toj industriji korisnika koji bi se natjecali po tržišnim cijenama. Budući da se u ovom slučaju druge stranke nisu javile, nema dokaza da bi održavanje antidampinškim mjera u trenutačnom slučaju imalo značajan učinak na uvoznike i korisnike u Uniji.

         4.   Zaključak o interesu Unije

               (92)

               Može se očekivati da bi nastavak mjera pomogao industriji Unije, s posljedičnim korisnim učincima na uvjete konkurentnosti na tržištu Unije i na konsolidaciju sektora nakon gospodarske krize i restrukturiranja. Dodatno se može očekivati da će nastavak mjera donijeti koristi korisnicima i uvoznicima održavajući širi raspon dobavljača na tržištu Unije.

               (93)

               Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv nastavka trenutačnih antidampinških mjera.

         G.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (94)

               Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.

               (95)

               Iz gore navedenoga slijedi da, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz TCCA-a iz NRK-a, treba zadržati,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz trikloroizocijanurne kiseline i njezinih pripravaka (TCCA) koja se još naziva i „simklozen” prema međunarodnom nezaštićenom nazivu (INN), trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex29336980 i ex38089420 (oznake TARIC 2 933 698 070 i 3 808 942 020) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja carina, za proizvode koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:

               Trgovačko društvo

               Stopa antidampinške pristojbe

               Dodatna oznaka TARIC

               Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

               8,1 %

               A604

               Puyang Cleanway Chemicals Limited

               7,3 %

               A628

               Heze Huayi Chemical Co. Limited

               3,2 %

               A629

               Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

               40,5 %

               A627

               Sva ostala trgovačka društva

               42,6 %

               A999

         3.   Primjena stopa individualne pristojbe navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
   4.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2011.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. KOROLEC

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 261, 7.10.2005., str. 1.

      (3)  Pristojbe od 7,3 % (Puyang) do 8,1 % (Hebei), 14,1 % (Heze), 40,5 % (Zhucheng) i 42,6 % (ostali proizvođači izvoznici).

      (4)  SL L 254, 29.9.2010., str. 1.

      (5)  SL C 104, 23.4.2010., str. 15.

      (6)  SL C 270, 6.10.2010., str. 7.

      (7)  Dotični se proizvod proizvodi u dva različita oblika koji se razvrstavaju u dvije glavne kategorije: proizvodi u granulama i prahu, s jedne strane, i tablete s druge. Cijene za tablete više su od cijena za granule i/ili prah. To znači da se cijene dotičnog proizvoda razlikuju prema promjeni sastava u danoj ponudi proizvoda. Drugim riječima, ponuda proizvoda u kojoj je veći udio tableta bi trebala biti skuplja od ponude koja sadržava više proizvoda u granulama i prahu.

      (8)  Vidjeti profitnu maržu prije oporezivanja utvrđenu u uvodnoj izjavi 181. Uredbe Komisije (EZ) br. 538/2005 (SL L 89, 8.4.2005., str. 4).
   PRILOG
   Izjava koju je potpisala službena osoba pravne osobe koja izdaje račun mora biti navedena na važećem računu iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe u skladu sa sljedećim formatom:

               1.

               Ime i funkcija službene osobe subjekta koja izdaje račun.

               2.

               Sljedeća izjava:
               „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (količina) trikloroizocijanurne kiseline prodane za izvoz u Europsku uniju i navedene na ovom računu, proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u (dotična zemlja). Izjavljujem da su podaci u ovom računu potpuni i ispravni.
               Datum i potpis”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 679/2011 od 14. srpnja 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1974/2006 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR)

text:
                  03/Sv. 54

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  211

            32011R0679

                  L 185/57

                  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 679/2011
      od 14. srpnja 2011.
      o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1974/2006 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (1), a posebno njezin članak 91.,
      budući da:

                  (1)

                  Uredba (EZ) br. 1698/2005 uspostavlja jedinstveni pravni okvir za potpore ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj EPFRR -a diljem Unije. Navedeni pravni okvir nadopunjen je provedbenim pravilima iz Uredbe Komisije (EZ) br. 1974/2006 (2). S obzirom na stečeno iskustvo i probleme koji su se pojavili u provedbi programa za ruralni razvoj potrebno je izmijeniti neke odredbe te Uredbe i uvesti neka dodatna provedbena pravila.

                  (2)

                  Operacije u vezi proizvodnje obnovljive energije na poljoprivrednim gospodarstvima u skladu s člankom 26. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 mogu biti izvan područja primjene članka 42. Ugovora. Kako bi se osigurala sukladnost s pravilima za državnu potpora poljoprivredi, potrebno je propisati posebnu odredbu za investicije u proizvodnju obnovljive energije na poljoprivrednim gospodarstvima.

                  (3)

                  Članak 27. stavak 12. Uredbe (EZ) br. 1974/2006 predviđa da prilagođavanje obveza vezanih uz poljoprivredni okoliš i dobrobit životinja može biti i u obliku produljenja trajanja obveze. Kako bi se izbjeglo preklapanje sa sljedećim programskim razdobljem takvo prilagođavanje treba ograničiti na kraj premijskog razdoblja na koje se odnosi zahtjev za plaćanjem za 2013.

                  (4)

                  Članak 47. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 previđa da se šumski okoliš obveze preuzimaju u pravilu na razdoblje od 5 do 7 godina. Kako bi se izbjegla situacija u kojoj se produljene obveze preklapaju potrebno je predvidjeti da države članice mogu dozvoliti produljenje takvih obveza do kraja premijskog razdoblja na koje se odnosi zahtjev za plaćanjem za 2013.

                  (5)

                  Članak 62. stavak 1. točka (b) Uredbe (EZ) br. 1698/2005 predviđa da na razini donošenja odluka lokalne akcijske grupe, gospodarski i društveni partneri, kao i drugi predstavnici civilnog društva moraju sačinjavati najmanje 50 % lokalnog partnerstva. Države članice moraju osigurati da lokalne akcijske grupe ispunjavaju taj najmanji postotak također po pitanju glasovanja, kako bi se izbjeglo da javni sektor ima dominirajuću poziciju u postupku odlučivanja. Nadalje je potrebno osigurati da zagovornici projekta ne mogu utjecati na odluke u vezi s izborom projekta. Stoga je potrebno uspostaviti učinkovit nadzor kako bi se izbjegao svaki sukob interesa u vezi s procjenom i glasovanjem o prijedlogu projekta. S odgovarajućom prepoznatljivošću potrebno je osigurati također transparentnost donošenja odluka.

                  (6)

                  Članak 38. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 1974/2006 predviđa mogućnost plaćanja predujma za tekuće troškove lokalnih akcijskihgrupa. Dokazano je da je za osiguranje potreba likvidnosti lokalnih akcijskih grupa potrebno povećati mogućnost plaćanja predujma kako bi se pokrili troškovi u vezi s usvajanjem vještina i animiranjem teritorija iz članka 63. točke (c) Uredbe (EZ) br. 1698/2005.

                  (7)

                  Članak 44. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 1974/2006 dozvoljava državama članicama poduzimanje posebnih mjera kojima se osigurava da manje promjene stanja na gospodarstvu ne dovedu do neprimjerenih rezultata u pogledu preuzete obveze, u vezi s obvezom korisnika da vrati potporu ako preuzimatelj nije preuzeo obvezu za dio gospodarstva. Kako bi se osigurala pravna sigurnost, potrebno je dati definiciju što znači manja promjena u slučajevima kad je površina gospodarstva smanjena.

                  (8)

                  Članak 46. Uredbe (EZ) br. 1974/2006 predviđa klauzulu o reviziji u slučaju izmjena obveznih standarda za neke mjere. Klauzulu o reviziji je također potrebno predvidjeti u slučaju da se trajanje novih obveza vezanih za poljoprivredni okoliš, šumski okoliš dobrobit životinja preuzetih na razdoblje između 5 i 7 godina produlji nakon isteka trenutačnog programskog razdoblja, kako bi se izbjegle nedosljednosti s pravnim i političkim okvirom kojeg je potrebno odrediti za razdoblje koje slijedi nakon trenutačnog programskog razdoblja.

                  (9)

                  Kako bi se pojasnila primjena članka 52. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1974/2006 potrebno je odrediti osnovu za primjenu stope sufinanciranja u slučaju financijskog inženjeringa.

                  (10)

                  Po pitanju jamstvenih fondova u okviru financijskog inženjeringa iz pododjeljka 3 odjeljka 1 poglavlja IV. Uredbe (EZ) br. 1974/2006, potrebno je zahtijevati dodatne informacije o metodi izračuna prihvatljivih troškova operacija vezanih uz takve intervencije kako bi se osigurala najučinkovitija uporaba sredstava Unije.

                  (11)

                  Uviđajući specifičnosti ruralnog razvoja povezanih prvenstveno s malim opsegom potpomognutih aktivnosti, potrebno je pojasniti ponovnu uporabu sredstava koja se vraćaju operacijama financijskog inženjeringa tijekom programskog razdoblja, kao i razlikovati takvu ponovnu uporabu od ponovne uporabe nakon isteka razdoblja prihvatljivosti programa za ruralni razvoj, kako bi se čim više povećao učinak djelovanja instrumenta financijskog inženjeringa.

                  (12)

                  Uzimajući u obzir narav nekih investicija u šumarstvu i činjenicu da plaćanja mogu u nekim slučajevima biti vezana uz površinu, potrebno je omogućiti uporabu izračuna standardnih troškova kao alternativu sustavu temeljenom na fakturama, koji se koristi za određivanje razine potpore za mjere iz članka 27. Uredbe (EZ) br. 1698/2005. Potrebno je stoga odgovarajuće prilagoditi članak 53. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1974/2006.

                  (13)

                  Članak 54. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1974/2006 predviđa uvjete pod kojima se doprinosi u naravi mogu smatrati prihvatljivim troškovima. U svom sadašnjem obliku članak 54. stavak 1. smatra doprinose u naravi prihvatljivima samo pri investicijskim operacijama. Iskustvo je pokazalo da je ovaj uvjet prerestriktivan za učinkovitu provedbu mjera. Stoga je potrebno predvidjeti da doprinosi u naravi budu prihvatljivi za sve vrste aktivnosti.

                  (14)

                  Članak 55. Uredbe (EZ) br. 1974/2006 propisuje niz pravila za određivanje prihvatljivih troškova za investicijske operacije. Kako bi se dodatno pojasnila provedba ovog članka, kupnja prava na plaćanja mora biti izričito isključena iz prihvatljivosti. Potrebno je također pojasniti da zbog svoje naravi investicija u obnovu poljoprivrednih proizvodnih potencijala nakon prirodnih katastrofa predstavljaju prihvatljive troškove.

                  (15)

                  Kako bi se povećao učinak predujma u smislu trenutne financijske krize, uzimajući u obzir posebnu ulogu regionalnih vlada u provedbi politike ruralnog razvoja, potrebno je mogućnost plaćanja predujma predviđene u članku 56. uredbe (EZ) br. 1974/2006 otvoriti također i za regionalna tijela.

                  (16)

                  Kako bi se olakšala provedba investicijskih projekata u okviru trenutne ekonomske i financijske krize, najviša gornja granica za plaćanja predujma podignut je za 50 % za investicije u 2009. i 2010. Kako bi se uzeli u obzir stalni negativni učinci ekonomske i financijske krize, potrebno je zadržati višu gornju granicu do kraja programskog razdoblja. Kako bi se osigurao kontinuitet provedbe programa ruralnog razvoja između kraja 2010. i stupanja na snagu ove Uredbe, relevantne odredbe je potrebno primjenjivati retroaktivno od 1. siječnja 2011.

                  (17)

                  Kako bi se uzeo u obzir relativno mali opseg projekata ruralnog razvoja i teškoće koje takvi projekti imaju pri dobivanju bankovnih jamstava za plaćanje predujma, potrebno je poduzeti mjere koje omogućavaju da se ta jamstva zamijene pismenim jamstvima javnih tijela.

                  (18)

                  Zbog najbolje iskoristivosti predujma potrebno je prepustiti nadležnim agencijama za plaćanja da odrede kada će se otpustiti jamstva.

                  (19)

                  Uredbu (EZ) br. 1974/2006 potrebno je stoga odgovarajuće izmijeniti.

                  (20)

                  Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za ruralni razvoj,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      Uredba (EZ) br. 1974/2006 mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  Umeće se sljedeći članak 16.a:
                  „Članak 16.a
                  Za potrebe članka 26. Uredbe (EZ) br. 1698/2005, kada su investicije namijenjene proizvodnji toplinske i/ili električne energije iz obnovljivih izvora na poljoprivrednim gospodarstvima, postrojenja za proizvodnju obnovljive energije su prihvatljiva za potporu samo ako njihov proizvodni kapacitet nije veći od kombinirane prosječne godišnje energetske uporabe toplinske i električne energije na poljoprivrednom gospodarstvu, uključujući i poljoprivredno domaćinstvo.
                  Kada su investicije namijenjene proizvodnji biogoriva u smislu Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*) na poljoprivrednim gospodarstvima, postrojenja za proizvodnju obnovljive energije su prihvatljiva za potporu samo ako njihov proizvodni kapacitet nije veći od prosječne godišnje uporabe goriva za prijevoz na poljoprivrednom gospodarstvu.

                     (*)  SL L 140, 5.6.2009., str. 16.”"

                  2.

                  U članku 27. stavku 12. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
                  „Takve prilagodbe mogu također biti u obliku produljenja trajanja obveze. Produljenje ne smije prelaziti kraj razdoblja na koje se odnosi zahtjev za plaćanje za 2013.”

                  3.

                  Umeće se sljedeći članak 32.a:
                  „Članak 32.a
                  Za potrebe članka 47. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 države članice mogu dozvoliti produljenje obveza za šumski okoliš do kraja razdoblja na koje se odnosi zahtjev za plaćanje za 2013.”

                  4.

                  U članku 37. dodaje se sljedeći stavak:
                  „5.   Za potrebe članka 62. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 odluke o odabiru projekata koje donose lokalne akcijske grupe će se donositi glasovanjem u kojem će gospodarski i društveni partneri, kao i drugi predstavnici civilnog društva, kako je predviđeno u članku 62. stavku 1. točki (b) te Uredbe sačinjavati barem 50 % glasova. U pogledu postupka donošenja odluka s obzirom na odabir projekta, potrebno je poštovati odgovarajuća pravila kojima se jamči transparentnost i izbjegavaju situacije sukoba interesa.”

                  5.

                  U članku 38. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
                  „2.   Države članice mogu na zahtjev platiti unaprijed lokalnim akcijskim grupama. Iznos predujma ne smije prelaziti 20 % javne potpore vezane uz troškove iz članka 63. točke (c) Uredbe (EZ) br. 1698/2005, a plaćanje predujma podliježe otvaranju bankovnog jamstva ili istovjetnog jamstva u visini od 110 % iznosa jamstva. Jamstvo se otpušta najkasnije na kraju provedbe strategije lokalnog razvoja.
                  Članak 24. stavak 6. Uredbe Komisije (EU) br. 65/2011 (**) se ne primjenjuje na plaćanja iz prvog podstavka.

                     (**)  SL L 25, 28.1.2011., str. 8.”"

                  6.

                  U članku 44. stavku 3. dodaje se sljedeći podstavak:
                  „Smanjenje površine gospodarstva do 10 % površine iz obveze će se smatrati za manju izmjenu u smislu prvog podstavka.”

                  7.

                  U članku 46. dodaje se sljedeći stavak:
                  „Klauzulu o reviziji potrebno je predvidjeti od 2012. nadalje za obveze preuzete na razdoblje od između 5 i 7 godina, u skladu s člancima 39., 40. i 47. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 i koje prelaze trenutačno programsko razdoblje da bi se omogućila njihova prilagodba pravnom okviru sljedećeg programskog razdoblja. Međutim države članice mogu odlučiti o uvođenju takve klauzule već u 2011. Drugi stavak se primjenjuje također u odnosu na ovaj članak.”

                  8.

                  Članak 52. zamjenjuje se sljedećim:
                  „Članak 52.
                  1.   U pogledu aktivnosti financijskog inženjeringa iz članka 51. ove Uredbe, troškovi prijavljeni Komisiji u skladu s člankom 26. stavkom 3. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1290/2005 su cjelokupni troškovi isplaćeni za uspostavljenje ili doprinos takvim fondovima.
                  Međutim pri plaćanju ostatka ili zatvaranju programa ruralnog razvoja u skladu s člankom 28. Uredbe (EZ) br. 1290/2005 prihvatljivi trošak odgovara ukupnoj svoti:

                              (a)

                              svih plaćanja iz svakog od dotičnih fondova za investicije u poduzeća, ili svih pruženih jamstava uključujući iznose upotrijebljene za jamstva od strane jamstvenih fondova;

                              (b)

                              prihvatljivih troškova upravljanja.

                        Stopa sufinanciranja koja se primjenjuje mora odgovarati stopi sufinanciranja mjere kojoj fond pridonosi. Ako fond pridonosi za više mjera s različitim stopama sufinanciranja, te stope se primjenjuju proporcionalno na odnosne prihvatljive troškove.
                  Razlika između stvarno isplaćenog doprinosa EPFRR u skladu s prvim podstavkom i prihvatljivih troškova iz točaka (a) i (b) drugog podstavka će se uskladiti u okviru godišnjih obračuna u zadnjoj godini provedbe programa. Ti obračuni moraju uključivati detaljne potrebne financijske informacije.
                  2.   Ako EPFRR sufinancira operacije koje uključuju jamstvene fondove za povratne investicije u skladu s člankom 50. ove Uredbe, provodi se odgovarajuća ex ante procjena očekivanih gubitaka, uzimajući u obzir trenutne tržišne prakse za slične operacije za vrstu investicija i dotično tržište. Procjena očekivanih gubitaka se može revidirati, ako je to opravdano kasnijim uvjetima na tržištu. Sredstva za plaćanje jamstava odražavaju takvu procjenu.
                  3.   Fond će ponovno koristiti sredstva koja se vrate u program tijekom programskog razdoblja iz investicija koje poduzimaju fondovi ili koja su preostala nakon što su isplaćena sva jamstva u skladu sa sporazumom o financiranju iz članka 51. stavka 6. ove Uredbe ili će se ista likvidirati u okviru godišnjih obračuna. Nakon krajnjeg datuma prihvatljivosti programa za ruralni razvoj, sredstva koja se vrate u program iz investicija koje poduzimaju fondovi ili koja su preostala nakon što su isplaćena sva jamstva ponovno koriste dotične države članice u korist pojedinih poduzeća.
                  Kamate koje nastanu na temelju plaćanja iz programa ruralnog razvoja u fondove koriste se u skladu s prvim podstavkom.”

                  9.

                  U članku 53. stavku 1. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
                  „Države članice mogu prema potrebi odrediti visinu potpore predviđene člancima 27., 31., 37. do 41. i 43. do 49. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 na temelju standardnih troškova i standardnih pretpostavki o gubitku prihoda.”

                  10

                  U članku 54. stavku 1. uvodna rečenica prvog podstavka zamjenjuje se sljedećim:
                  „Doprinosi u naravi javnih ili privatnih korisnika tj. isporuka roba ili usluga za koje nije izvršeno nikakvo plaćanje na temelju računa ili istovrijednih dokumenata mogu se smatrati prihvatljivim troškovima pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći uvjeti:”.

                  11.

                  Članak 55. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
                  „2.   U slučaju poljoprivrednih ulaganja, kupnja prava na poljoprivrednu proizvodnju, prava na plaćanja, životinja te jednogodišnjeg bilja i njegova sadnja nisu prihvatljivi za dobivanje investicijske potpore.
                  Obična investicija u zamjenu nije prihvatljivi trošak.
                  Međutim, u slučajevima obnavljanja poljoprivrednih proizvodnih potencijala uništenih prirodnom katastrofom u skladu s člankom 20. točkom (b) podtočkom vi. Uredbe (EZ) br. 1698/2005, troškovi za kupnju životinja i investicija u zamjenu mogu se smatrati prihvatljivim troškovima.”

                  12.

                  Članak 56. zamjenjuje se sljedećim:
                  „Članak 56.
                  1.   Odstupajući od članka 24. stavka 6. Uredbe (EU) br. 65/2011 države članice mogu na zahtjev plaćati predujam korisnicima investicijske potpore. Što se tiče javnih korisnika, ovaj se predujam može platiti općinama i njihovim udruženjima te regionalnim tijelima i osobama javnog prava.
                  2.   Iznos predujma ne smije prelaziti 50 % javne potpore vezane uz investicije i može se plaćati jedino ako se izda bankovno jamstvo ili istovrijedno jamstvo u visini 110 % iznosa predujma.
                  Instrument koje javno tijelo dostavi kao jamstvo smatra se da je istovrijedan jamstvu iz prvog podstavka pod uvjetom da se navedeno tijelo obaveže platiti iznos pokriven jamstvom ako se ne utvrdi postojanje prava na predujam
                  3.   Jamstvo se oslobađa kad nadležna agencija za plaćanja utvrdi da iznos stvarnih troškova koji odgovaraju javnoj potpori povezanoj s ulaganjem prelazi iznos predujma.”

            Članak 2.
      Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
      Članak 1. stavak 12. u pogledu prvog podstavka članka 56. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1974/2006 primjenjuje se od 1. siječnja 2011.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2011.

               Za Komisiju

               Predsjednik

            José Manuel BARROSO

         (1)  SL L 277, 21.10.2005., str. 1.

         (2)  SL L 368, 23.12.2006., str. 15.


title: Provedbena Uredba Vijeća (EU) br. 855/2010 od 27. rujna 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1631/2005 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz trikloroizocijanuronske kiseline podrijetlom, između ostalog, iz Narodne Republike Kine

text:
               11/Sv. 82

               HR

               Službeni list Europske unije

               217

         32010R0855

               L 254/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 855/2010
   od 27. rujna 2010.
   o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1631/2005 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz trikloroizocijanuronske kiseline podrijetlom, između ostalog, iz Narodne Republike Kine
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 3., 5. i 6.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je u listopadu 2005. Uredbom (EZ) br. 1631/2005 (2) („Izvorna uredba”) uvelo konačne antidampinške mjere na uvoz trikloroizocijanuronske kiseline („TCCA”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”). Stope pristojba kretala se u rasponu od 7,3 % do 42,6 %.

         2.   Zahtjev za reviziju

               (2)

               Komisija je 2009. primila zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe. Zahtjev, ograničen na ispitivanje dampinga, podnio je kineski proizvođač izvoznik Heze Huayi Chemical Co., Ltd („Heze” ili „podnositelj zahtjeva”). Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na podnositelja zahtjeva iznosi 14,1 %.

               (3)

               U svom je zahtjevu podnositelj zahtjeva tvrdio da su se okolnosti koje su dovele do uvođenja mjera promijenile i da su te promjene trajne prirode. Podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze prima facie da daljnja primjena mjere na njezinoj trenutačnoj razini više nije potrebna kako bi se uklonio učinak dampinga.

               (4)

               Točnije, zahtjev se temeljio na tvrdnji da je podnositelj zahtjeva značajno snizio svoju cijenu jedinice TCCA-a od početnog ispitnog postupka zbog toga što:

                           —

                           podnositelj zahtjeva sam proizvodi glavnu sirovinu potrebnu za proizvodnju proizvoda iz ispitnog postupka, i

                           —

                           podnositelj zahtjeva povećao je svoj proizvodni kapacitet.

         3.   Pokretanje revizije

               (5)

               Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije, Komisija je 2. srpnja 2009. pokrenula ispitni postupak (3) prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe, po opsegu ograničenu na ispitivanje dampinga u vezi s podnositeljem zahtjeva.

         4.   Dotični proizvod i istovjetni proizvod

               (6)

               Dotični proizvod obuhvaćen trenutačnom revizijom isti je kao proizvod opisan u Izvornoj uredbi, odnosno trikloroizocijanuronska kiselina i njezini pripravci, također poznata kao „simklozen” prema međunarodnom nezaštićenom nazivu (INN), podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćena oznakama KN ex 2933 69 80 i ex 3808 94 20.

               (7)

               Proizvod koji se proizvodi i prodaje na kineskom domaćem tržištu i proizvod koji se izvozi u Uniju imaju jednaka fizička, tehnička i kemijska svojstva i istu svrhu te se, stoga, smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         5.   Dotične stranke

               (8)

               Komisija je o pokretanju revizije službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, industriju Unije, kao i predstavnike vlade zemlje izvoznice.

               (9)

               Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

               (10)

               Kako bi prikupila podatke koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak, Komisija je podnositelju zahtjeva poslala obrazac zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) i upitnik, i primila odgovor u roku koji je određen u tu svrhu. Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga i obavila posjet radi provjere u poslovnim prostorijama podnositelja zahtjeva.

         6.   Razdoblje ispitnog postupka

               (11)

               Ispitni postupak dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („RIP”).

         B.   REZULTATI ISPITNOG POSTUPKA

   1.   Tretman tržišnog gospodarstva („MET”)

               (12)

               Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz iz NRK-a, uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu s člankom 2. stavcima 1. do 6. Osnovne uredbe za proizvođače za koje se ustanovilo da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe, tj. kada se pokaže da uvjeti tržišnog gospodarstva prevladavaju u pogledu proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda. Ti kriteriji navedeni su niže u sažetom obliku:

                           —

                           poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti,

                           —

                           poduzeća imaju transparentan sustav računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS), a koji se koristi za sve potrebe;

                           —

                           ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva,

                           —

                           zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost,

                           —

                           konverzije valuta obavljaju se po tržišnim stopama.

               (13)

               Ispitnim je postupkom utvrđeno da podnositelj zahtjeva ispunjava svih pet kriterija za primjenu MET-a. Utvrđeno je da je tijekom RIP-a društvo Heze donosilo poslovne odluke bez uplitanja države ili poremećaja povezanih s uvjetima netržišnog gospodarstva. Društvo Heze podliježe kineskim zakonima o stečaju i imovini bez ikakvih odstupanja. Trgovačko društvo ima skup nezavisno revidiranih računovodstvenih evidencija i računovodstveni sustav, a utvrđeno je da je njegova praksa u skladu s međunarodno priznatim općim računovodstvenim načelima i MRS-om. Utvrđeno je da troškovi i cijene odražavaju tržišne vrijednosti te su izvršene konverzije deviznog tečaja po tržišnim stopama.

               (14)

               Na temelju gore navedenih činjenica i razmatranja podnositelju zahtjeva moguće je odobriti primjenu MET-a.

         2.   Uobičajena vrijednost

               (15)

               Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti prvo se utvrđivalo je li ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda društva Heze reprezentativan u usporedbi s njegovim ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, domaća se prodaja smatra reprezentativnom kada je ukupni obujam domaće prodaje najmanje 5 % ukupnog obujma odgovarajuće izvozne prodaje u Uniji. Komisija je utvrdila da su količine TCCA-a koje podnositelj zahtjeva prodaje na domaćem tržištu ukupno gledano reprezentativne.

               (16)

               Potom su utvrđene vrste istovjetnog proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje podnositelj zahtjeva, a koje su istovjetne i izravno usporedive sa svim vrstama koje se prodaju za izvoz u Uniju.

               (17)

               Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavalo društvo Heze na domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđeno je je li količina domaće prodaje bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja pojedine vrste smatrana je dovoljno reprezentativnom kada je ukupni obujam domaće prodaje te vrste tijekom RIP-a predstavljao 5 % ili više ukupnog obujma prodaje usporedive vrste koja se izvozi u Uniju.

               (18)

               Također se ispitivalo može li za domaću prodaju svake vrste smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.

               (19)

               Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunatog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena cjelokupne prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a, bez obzira na to je li navedena prodaja bila profitabilna ili ne.

               (20)

               Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.

               (21)

               Kada se cijene na domaćem tržištu konkretne vrste proizvoda koju je prodavalo društvo Heze nisu mogle koristiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, morala se primijeniti druga metoda. U tom pogledu, Komisija je koristila izračunanu uobičajenu vrijednost. U skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe, uobičajena je vrijednost izračunana dodavanjem troškovima proizvodnje izvezenih vrsta objektivnog iznosa za prodajne, opće i administrativne troškove („POA”) i objektivne profitne marže. Prema članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe, iznosi za prodajne, opće i administrativne troškove i profitnu maržu temeljili su se na prosječnim prodajnim, općim i administrativnim troškovima i profitnoj marži prodaje u uobičajenom tijeku trgovine istovjetnog proizvoda.

               (22)

               U skladu s metodologijom korištenom u početnom ispitnom postupku, troškovi proizvodnje izračunani su za dvije vrste proizvoda. Uzimajući u obzir podatke koje je dostavio podnositelj zahtjeva, jedan trošak proizvodnje izračunan je za granule i tablete, a drugi za prah.

         3.   Izvozna cijena

               (23)

               Budući da se dotični proizvod izvozio izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena je utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju cijena koje su plaćene ili koje treba platiti za proizvod prilikom prodaje radi izvoza u Uniju.

         4.   Usporedba

               (24)

               Prosječna uobičajena vrijednost i prosječna izvozna cijena za svaku vrstu dotičnog proizvoda uspoređene su na temelju cijena fco tvornica te na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se tvrdilo i pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U tu svrhu, napravljene su prilagodbe za troškove transporta, prekomorske vozarine, osiguranja, naknade za manipuliranje, troškove kredita i bankovne naknade kada je to bilo primjereno i opravdano. Nadalje, utvrđeno je da je PDV djelomično vraćen prilikom prodaje dotičnog proizvoda radi izvoza u Uniju. Shodno tomu, PDV koji se plaća na domaću prodaju prilagođen je na odgovarajući način prema članku 2. stavku 10. točki (b) Osnovne uredbe.

               (25)

               U pogledu prilagodbe cijene pakiranja, podnositelj zahtjeva zatražio je prilagodbu u vezi s troškovima pakiranja za prodaju kako na kineskom tržištu, tako i na tržištu Unije. Provjera je pokazala da su ti troškovi bili uključeni u trošak proizvodnje bez obzira na to je li proizvod bio namijenjen za prodaju na domaćem tržištu ili za izvoz. Stoga zatražena prilagodba cijena nije prihvaćena niti za prodaju na domaćem tržištu, niti za izvoz.

         5.   Dampinška marža

               (26)

               Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Ova usporedba pokazala je postojanje dampinga.

               (27)

               Dampinška marža društva Heze izražena kao postotak neto cijene franko granica Unije iznosila je 3,2 %.

         C.   TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI

               (28)

               U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, također je ispitano može li se za promijenjene okolnosti, za koje je utvrđeno da postoje, objektivno smatrati da su trajne prirode.

               (29)

               Podnositelj zahtjeva osigurao je punu suradnju tijekom ove privremene revizije te su prikupljeni i provjereni podaci omogućili utvrđivanje dampinške marže na temelju njegovih individualnih izvoznih cijena u Uniju. Rezultat navedenog izračuna pokazuje da nastavak primjene mjere na sadašnjoj razini više nije opravdan.

               (30)

               Dokazi prikupljeni i provjereni tijekom ispitnog postupka pokazali su da se razina dampinga smanjila, što se može objasniti smanjenjem strukture troškova trgovačkog društva. Glavni čimbenici koji su potaknuli smanjenje strukture troškova podnositelja zahtjeva su vlastita proizvodnja glavne sirovine i povećanje proizvodnog kapaciteta podnositelja zahtjeva.

               (31)

               Također je utvrđeno da su se izvozne cijene društva Heze za sva tržišta povećale od početnog ispitnog postupka. Posebno, izvozne cijene za Uniju u skladu su s izvoznim cijenama trgovačkog društva za ostale treće zemlje. Dokazi prikupljeni na licu mjesta pokazali su da to trgovačko društvo u Uniji ima velik broj kupaca sa sličnim razinama cijena. Postojano ponašanje podnositelja zahtjeva na tržištu pokazuje da su te promjene u okolnostima trajne prirode.

               (32)

               U svijetlu gore navedenog stoga se smatra da se okolnosti koje su dovele do pokretanja ove revizije u doglednoj budućnosti vjerojatno neće promijeniti tako da utječu na nalaze trenutačne revizije. Stoga je zaključeno da su te promjene trajne prirode i da nastavak primjene mjere na sadašnjoj razini više nije opravdan.

         D.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (33)

               U svjetlu rezultata ove revizije ispitnog postupka, smatra se primjerenim izmijeniti antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na uvoz dotičnog proizvoda od društva Heze na 3,2 %.

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Unos u vezi s društvom Heze Huayi Chemical Co. Limited u tablici iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EZ) 1631/2005 zamjenjuje se sljedećim:

                  „NRK

                  Heze Huayi Chemical Co. Limited

                  3,2  %

                  A629 ”

   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 27. rujna 2010.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         K. PEETERS

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 261, 7.10.2005., str. 1.

      (3)  SL L 150, 2.7.2009., str. 14. („Obavijest o pokretanju postupka”).