title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1996 оd 28. studenoga 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Kraljevine Tajlanda nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera temeljem članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/1036

text:
                  2.12.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 310/6

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1996
         оd 28. studenoga 2019.
         o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Kraljevine Tajlanda nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera temeljem članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/1036
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

                     (1)

                     Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 682/2007 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu trenutačno obuhvaćenog oznakama KN ex 2001 90 30 i ex 2005 80 00 podrijetlom iz Tajlanda („konačne antidampinške mjere”). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 3,1 % do 12,9 %.

                     (2)

                     Uredbom (EZ) br. 954/2008 (3) izmijenjena je Uredba (EZ) br. 682/2007 u pogledu stope pristojbe uvedene za jedno trgovačko društvo i za „sva ostala trgovačka društva”. Izmijenjene pristojbe kreću se od 3,1 % do 14,3 %. Uvoz od dvaju tajlandskih proizvođača izvoznika čije su obveze bile prihvaćene Odlukom Komisije 2007/424/EZ (4) izuzet je od pristojbe.

                     (3)

                     Vijeće je Uredbom (EZ) br. 847/2009 (5) zaključilo da obveze u vezi cijene s fiksnim najnižim uvoznim cijenama više nisu primjerene za suzbijanje štetnog učinka dampinga. Slijedom navedenoga povučena su prihvaćena preuzimanja obveze, a ponude za preuzimanje obveze drugih 10 tajlandskih proizvođača izvoznika su odbijene.

                     (4)

                     Vijeće je Uredbom (EU) br. 875/2013 (6) ponovno uvelo konačne antidampinške mjere na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda povodom revizije zbog predstojećeg isteka mjera („prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjera”)

                     (5)

                     Vijeće je Uredbom (EU) br. 307/2014 (7), nakon djelomične privremene revizije, izmijenilo antidampinšku pristojbu utvrđenu Uredbom (EU) br. 875/2013 za proizvođača River Kwai International Food Industry Co., Ltd.

                     (6)

                     Nakon presude Suda Europske unije od 14. prosinca 2017. u predmetu T-460/14 i presude od 28. ožujka 2019. u predmetu C-144/18 P Komisija je 29. kolovoza 2019. ponovno pokrenula (8) antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda koji je rezultirao donošenjem Uredbe (EU) br. 307/2014. Taj je ispitni postupak ponovno pokrenut samo u pogledu proizvođača River Kwai International Food Industry Co. Ltd. te je nastavljen u točki u kojoj je došlo do nepravilnosti.

               1.2   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

                     (7)

                     Nakon objave obavijesti o skorom isteku (9) antidampinških mjera na snazi Komisija je primila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 („osnovna uredba”).

                     (8)

                     Zahtjev je 13. lipnja 2018. podnijelo udruženje „Association européenne des transformateurs de maïs doux” (AETMD ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji ostvaruju više od 50 % ukupne proizvodnje određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu u Uniji.

                     (9)

                     Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.

               1.3   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

                     (10)

                     Utvrdivši da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i nakon savjetovanja s odborom uspostavljenim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe, Komisija je pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom u Uniju određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Kraljevine Tajlanda („Tajland” ili „predmetna zemlja”). Komisija je 12. rujna 2018. objavila obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (10) („obavijest o pokretanju postupka”).

               1.4   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (11)

                     Ispitnim postupkom u pogledu nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2017. do 30. lipnja 2018. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

               1.5   Zainteresirane strane

                     (12)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane pozvala da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila podnositelje zahtjeva, poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače iz Tajlanda i tajlandska nadležna tijela, poznate uvoznike, korisnike i trgovce, te udruženja za koja se zna da se postupak na njih odnosi, te ih je pozvala na sudjelovanje.

                     (13)

                     Zainteresirane strane također su imale priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

               1.6   Uzorkovanje

                     (14)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi u skladu s člankom 17. osnovne uredbe mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana.

               1.6.1   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

                     (15)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije.

                     (16)

                     U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od troje proizvođača iz Unije na temelju najvećeg obujma proizvodnje 2017. i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe.

                     (17)

                     Nakon primitka primjedbi Komisija je jedno trgovačko društvo iz privremenog uzorka zamijenila sljedećim najvećim proizvođačem iz Unije. Pokazalo se da to društvo nije imalo dostatne resurse za suradnju u predmetnoj reviziji. Proizvođači iz Unije u konačnom uzorku ostvaruju više od 60 % ukupnog procijenjenog obujma proizvodnje u Uniji. Nisu dostavljene nikakve druge primjedbe. Stoga je Komisija zaključila da je uzorak reprezentativan za industriju Unije.

               1.6.2   Odabir uzorka uvoznika

                     (18)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Samo jedan nepovezani uvoznik dostavio je zatražene podatke.

                     (19)

                     Odabir uzorka uvoznika stoga nije bio potreban.

               1.6.3   Odabir uzorka proizvođačâ iz Tajlanda

                     (20)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača iz Tajlanda zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Usto, Komisija je od misije Kraljevine Tajlanda pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače, ako oni postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt.

                     (21)

                     Troje proizvođača iz predmetne zemlje dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. S obzirom na mali broj odgovora, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban. Svo troje proizvođača izvozilo je proizvod iz postupka revizije u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i stoga se smatraju proizvođačima izvoznicima. Oni čine oko 80 % ukupnog tajlandskog izvoza u Uniju.

               1.7   Odgovori na upitnik

                     (22)

                     Kopije upitnika stavljene su na raspolaganje na stranicama Glavne uprave za trgovinu nakon što je postupak pokrenut. Komisija je poslala dopise trima proizvođačima iz Unije u uzorku, nepovezanom uvozniku te trima proizvođačima izvoznicima koji su dostavili potrebne podatke te ih je pozvala da ispune upitnik.

                     (23)

                     Odgovori na upitnik primljeni su od triju proizvođača iz Unije i triju proizvođača iz predmetne zemlje koji su pristali na suradnju.

                     (24)

                     Odgovore na upitnik nije dostavio samo nepovezani uvoznik.

               1.8   Provjera

                     (25)

                     Komisija je zatražila i sa strankama koje surađuju provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nanesene štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u prostorima sljedećih društava:

                                 proizvođači iz Unije

                                             —

                                             Bonduelle SA, Renescure, Francuska

                                             —

                                             Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italija

                                             —

                                             Groupe d’aucy, Theix, Francuska

                                 proizvođači izvoznici na Tajlandu

                                             —

                                             Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Tajland

                                             —

                                             River Kwai International Food Industrial Company Limited (‚RKI’), Kanchanaburi, Tajland

                                             —

                                             Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Tajland

               2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1   Proizvod iz postupka revizije

                     (26)

                     Proizvod iz postupka revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku i prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, odnosno kukuruz šećerac (Zea mays var. saccharata) u zrnu, pripremljen ili konzerviran u octu ili octenoj kiselini, nezamrznut, trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2001 90 30 (oznaka TARIC 2001903010) i kukuruz šećerac (Zea mays var. saccharata) u zrnu pripremljen ili konzerviran na drugi način osim u octu ili octenoj kiselini, nesmrznut, osim proizvoda iz tarifnog broja 2006, trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2005 80 00 (oznaka TARIC 2005800010) („kukuruz šećerac”) podrijetlom iz Tajlanda („proizvod iz postupka revizije”).

                     (27)

                     U ispitnom se postupku pokazalo da, usprkos razlikama u konzerviranju, različite vrste proizvoda iz postupka revizije imaju ista osnovna biološka i kemijska svojstva i koriste se za iste namjene.

               2.2   Istovjetni proizvod

                     (28)

                     Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku te u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna biološka i kemijska svojstva te iste osnovne namjene:

                                 —

                                 proizvod iz postupka revizije,

                                 —

                                 proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Tajlanda te

                                 —

                                 proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                     (29)

                     Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

               3.   DAMPING

         3.1   Tajland

         3.1.1   Uvodne napomene

                     (30)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda nastavio se, no u manjem obimu nego tijekom početnog ispitnog postupka (odnosno od 1. siječnja 2005. do 31. prosinca 2005.). Prema podacima Eurostata udio uvezenog kukuruza šećerca iz Tajlanda na tržištu Unije bio je oko 3,9 % u razdoblju ispitnog postupka revizije u usporedbi s tržišnim udjelom od 12,7 % tijekom početnog ispitnog postupka i 6 % tijekom prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera. U apsolutnim iznosima uvoz iz Tajlanda iznosio je 13 643 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Uvoz je prethodno smanjen s 41 973 tone tijekom početnog ispitnog postupka na 21 856 tona tijekom prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera.

               3.1.2   Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

         3.1.2.1   Uobičajena vrijednost

                     (31)

                     Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika koji surađuje bio reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % ukupnog obujma njegove izvozne prodaje proizvoda iz postupka revizije u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (32)

                     Na temelju toga ukupna je domaća prodaja istovjetnog proizvoda samo jednog proizvođača izvoznika na domaćem tržištu bila reprezentativna.

                     (33)

                     Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođača izvoznika s reprezentativnom domaćom prodajom.

                     (34)

                     Komisija je zatim ispitala je li prodaja na domaćem tržištu svakog proizvođača izvoznika koji surađuje za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju.

                     (35)

                     Komisija je zatim utvrdila vrste proizvoda za koje je domaća prodaja bila reprezentativna te vrste proizvoda za koje nije bilo domaće prodaje ili domaća prodaja nije bila reprezentativna.

                     (36)

                     Komisija je nakon toga za svaku vrstu proizvoda za koje je postojala reprezentativna domaća prodaja definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kako bi odlučila hoće li upotrebljavati stvarnu domaću prodaju za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe.

                     (37)

                     Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

                                 (a)

                                 ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; te

                                 (b)

                                 ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

                     (38)

                     U tom slučaju uobičajena je vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (39)

                     Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije:

                                 (a)

                                 ako obujam profitabilne prodaje određene vrste proizvoda čini 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili manje; ili

                                 (b)

                                 ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

                     (40)

                     Analiza domaće prodaje za vrste proizvoda s reprezentativnom domaćom prodajom pokazala je da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila niža od jediničnog troška proizvodnje. U skladu s tim uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek samo profitabilne prodaje.

                     (41)

                     Ako nije bilo prodaje vrste istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili ona nije bila dostatna ili ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe.

                     (42)

                     Uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem sljedećih vrijednosti prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika koji surađuje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije:

                                 (a)

                                 ponderiranih prosječnih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova koje je proizvođač izvoznik koji surađuje imao u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te

                                 (b)

                                 ponderirane prosječne dobiti koju je svaki proizvođač izvoznik koji surađuje ostvario od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (43)

                     Trošak proizvodnje prilagođen je po potrebi.

                     (44)

                     Za preostala dva proizvođača izvoznika koji uopće nisu prodavali istovjetni proizvod za domaću potrošnju uobičajena se vrijednost morala izračunati prema članku 2. stavku 3. osnovne uredbe.

                     (45)

                     Uobičajena vrijednost izračunata je dodavanjem troška proizvodnje za svaku vrstu proizvoda izvezenog u Uniju i objektivnog iznosa troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti.

                     (46)

                     Za jednog od dvoje proizvođača izvoznika koji nisu prodavali istovjetni proizvod za domaću potrošnju iznosi troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti temeljili su se u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (b) osnovne uredbe na stvarnom iznosu koji se može primijeniti na proizvodnju i prodaju u uobičajenom tijeku trgovine iste opće kategorije proizvoda dotičnog proizvođača izvoznika na domaćem tržištu.

                     (47)

                     Za drugog proizvođača izvoznika koji nije prodavao ni istovjetni proizvod ni istu opću kategoriju proizvoda za domaću potrošnju iznosi troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti temeljili su se u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) osnovne uredbe na prosječnom iznosu troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti za istu opću kategoriju proizvoda koji je izračunan za ostala dva proizvođača izvoznika koji surađuju. Tom se metodologijom osigurava da iznos dobiti utvrđen na taj način nije veći od dobiti koju u uobičajenim okolnostima ostvaruju drugi izvoznici prodajom proizvoda iste opće kategorije na domaćem tržištu, u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) osnovne uredbe.

               3.1.2.2   Izvozna cijena

                     (48)

                     Svi proizvođači izvoznici koji surađuju izvozili su proizvod iz postupka revizije izravno nezavisnim kupcima u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Izvozna je cijena stoga bila stvarno plaćena ili naplativa cijena za proizvod iz postupka revizije koji se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

               3.1.2.3   Usporedba

                     (49)

                     Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođačâ izvoznika na temelju cijena franko tvornica.

                     (50)

                     Komisija je, u slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba, prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe.

                     (51)

                     Gdje je to bilo primjenjivo i opravdano, učinjene su prilagodbe izvozne cijene za razlike u troškovima prijevoza, rukovanja i utovara, troškovima kredita te bankovnim naknadama i provizijama.

                     (52)

                     Prilagodbe izvozne cijene naniže bile su u rasponu od 1 % do 2 % za troškove prijevoza, od 0,5 % do 1,5 % za troškove rukovanja i utovara, od 0 % do 0,5 % za troškove kredita, od 0 % do 0,5 % za bankovne naknade te od 0,5 % do 1,5 % za provizije.

                     (53)

                     Dvoje proizvođača izvoznika zatražilo je negativnu korekciju (pozitivnu prilagodbu) izvozne cijene za navodnu kompenzaciju za carinu prema naslovu „Ostali čimbenici” članka 2. stavka 10. točke (k) osnovne uredbe. Proizvođači izvoznici tvrdili su da tu kompenzaciju za carinu primaju od tajlandske vlade kada se predmetni proizvod iz postupka revizije prodaje za izvoz, uključujući na tržište Unije.

                     (54)

                     Proizvođači izvoznici mogli su dokazati da im se plaća iznos manji od 0,5 % vrijednosti računa. Međutim, proizvođači izvoznici nisu mogli dokazati povezanost između primljene kompenzacije za carinu i plaćenih uvoznih naknada za materijale ugrađene u izvezeni proizvod iz postupka revizije. Zbog toga su zahtjevi za negativnu korekciju u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k) odbijeni.

                     (55)

                     Prilagodbe uobičajene vrijednosti naniže bile su u rasponu od 1 % do 2 % za troškove prijevoza te od 0,5 % do 1 % za troškove kredita.

                     (56)

                     Jedan proizvođač izvoznik zatražio je prilagodbu uobičajene vrijednosti za razlike u troškovima kredita za domaću prodaju izračunatih uporabom kratkoročne kamatne stope za komercijalne kredite jedne tajlandske poslovne banke. Komisija je napomenula da je navedena stopa najviša teoretska stopa koju je moguće naplatiti te da je bila primjenjiva na datum prije početka razdoblja ispitnog postupka revizije. Ona je bila znatno viša od stvarne kamatne stope plative po usporedivim ugovorima o kratkoročnom zajmu koji su pronađeni u financijskim izvještajima iz razdoblja ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga prilagodila navedenu zatraženu nadoknadu temeljeći je na stvarno primijenjenoj kamatnoj stopi za usporedive transakcije.

                     (57)

                     Dvoje proizvođača izvoznika zatražila su primjenu smanjene profitne marže ako Komisija izračuna uobičajenu vrijednost, kako bi se u obzir uzela činjenica da prodaja proizvoda zaštićene marke (vlastita robna marka) na domaćem tržištu ostvaruje veću profitnu maržu od prodaje bez zaštićene marke (odnosno robna marka koja nije vlastita, obično robna marka potrošača) na tržištu Unije.

                     (58)

                     U skladu s početnim ispitnim postupkom Komisija je prihvatila te zahtjeve u mjeri u kojoj je to bilo moguće te je učinila prilagodbu u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (d) osnovne uredbe. Predmetna društva upoznata su s pojedinostima.

               3.1.2.4   Dampinške marže

                     (59)

                     Za proizvođače izvoznike koji surađuju Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste proizvoda iz postupka revizije, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

                     (60)

                     Nakon konačne objave jedan proizvođač izvoznik koji surađuje iznio je primjedbu na izračun dampinške marže ukazujući na moguću administrativnu pogrešku. Uzimajući u obzir te primjedbe Komisija je revidirala svoj izračun kako bi ispravila administrativnu pogrešku i utvrdila revidiranu dampinšku maržu za tog proizvođača izvoznika koji surađuje. Komisija je utvrdila da taj proizvođač izvoznik nije vršio damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (61)

                     Nakon dodatne konačne objave, u vezi s ispravljanjem administrativne pogreške, drugi proizvođač izvoznik koji surađuje dostavio je primjedbe u pogledu učinka revidiranog izračuna na vlastitu dampinšku maržu. Te su primjedbe podnesene sa zakašnjenjem, četiri dana nakon roka za podnošenje primjedbi, te nije dostavljena verzija podneska koja nije povjerljiva. Komisija stoga nije mogla formalno razmotriti primjedbe. U svakom slučaju Komisija je utvrdila da primjedbe ne bi utjecale na prethodno objavljenu dampinšku maržu proizvođača izvoznika.

                     (62)

                     Unatoč ispravku pogreške u izračunu za jednog proizvođača izvoznika, zaključak Komisije u pogledu dampinga za cijelu zemlju ostaje nepromijenjen. Razlog je taj što je utvrđeno da su druga dva proizvođača izvoznika koji surađuju, a koji ostvaruju više od 90 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda u Uniju od proizvođača izvoznika koji surađuju, vršila znatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (63)

                     Dampinška marža na razini zemlje, izračunana na temelju ponderirane dampinške marže za sva tri proizvođača izvoznika koji surađuju, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je više od de minimis (4,3 %). Stoga je Komisija zaključila da se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               4.   VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA

                     (64)

                     Slijedom nalaza o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Tajlandu te odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji.

               4.1   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Tajlandu

                     (65)

                     Informacije o proizvodnom kapacitetu i rezervnom kapacitetu dostupne Komisiji obuhvaćaju podatke koje su dostavila trojica tajlandskih proizvođača izvoznika koji surađuju, podatke koje je dostavio podnositelj u zahtjevu za reviziju i dodatne informacije koje je podnositelj zahtjeva dostavio tijekom postupka.

                     (66)

                     Jedan od tajlandskih proizvođača, RKI, podatke za proizvodnju i rezervni kapacitet dostavio je odvojeno za „polugotove proizvode” i „gotove proizvode”. Jedina razlika između tih kategorija robe bila je da su „gotovi proizvodi” imali naljepnicu na limenkama dok „polugotovi proizvodi” nisu imali naljepnicu. Komisija je smatrala kapacitet za „polugotove proizvode” najrelevantnijim podatkom za proizvod iz postupka revizije jer se kapacitet za gotove proizvode izračunavao na temelju postojećeg vremena upotrebe linije za etiketiranje, koje bi se moglo povećati.

                     (67)

                     Osim toga, na temelju informacija prikupljenih tijekom provjere Komisija je zaključila da je postotak proizvodnje upotrijebljen za izračun proizvodnog kapaciteta društva RKI za polugotove proizvode prenizak te ga je korigirala naviše.

                     (68)

                     U skladu s tim Komisija je rezervni kapacitet dostupan za tri proizvođača izvoznika koji surađuju procijenila na oko 70 000 tona proizvoda iz postupka revizije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Budući da troje proizvođača koji surađuju ostvaruju oko 45 % procijenjenog ukupnog kapaciteta prerade svih tajlandskih proizvođača navedenih u zahtjevu za reviziju (300 000 tona), Komisija je ekstrapolacijom procijenila da je ukupan rezervni kapacitet svih tajlandskih proizvođača oko 150 000 tona. To predstavlja više od 40 % ukupne potrošnje u Uniji za razdoblje ispitnog postupka revizije i otprilike je 11 puta više od ukupnog tajlandskog izvoza proizvoda iz postupka revizije u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (69)

                     Osim toga, na temelju dokaza koje je dostavio podnositelj zahtjeva očekivalo se da bi količina sirovog kukuruza šećerca za preradu u 2018. mogla biti od 12,5 % do 25 % veća nego 2017. (11) Nadalje, jedan tajlandski proizvođač kukuruza šećerca koji ne surađuje, Sunsweet Public Company Limited, 2018. je uložio 170,6 milijuna THB (oko 4,5 milijuna EUR) u strojeve i opremu za povećanje proizvodnog kapaciteta i učinkovitosti proizvodnje (12).

                     (70)

                     Komisija je stoga zaključila da tajlandski proizvođači kukuruza šećerca imaju velik rezervni kapacitet za povećanje izvoza na tržište Unije ako isteknu postojeće antidampinške mjere.

               4.2   Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji

                     (71)

                     Kako bi utvrdila moguće kretanje uvoza u slučaju isteka postojećih antidampinških mjera, Komisija je razmotrila privlačnost tržišta Unije s obzirom na cijene. Budući da su više od 85 % prodaje tajlandskih proizvođača izvoznika koji su surađivali na tržištu Unije činile velike limenke s klasičnim otvaranjem te da su oko 42 % tajlandskog izvoza u treće zemlje također činile velike limenke s klasičnim otvaranjem, analiza je bila usmjerena na te vrste proizvoda.

                     (72)

                     Usporedba takve prodaje na razini franko tvornica pokazala je da su cijene na tržištu Unije bile oko 20 % više od cijena iste vrste proizvoda u trećim zemljama. S obzirom na znatno više cijene na tržištu Unije jasno je da je to tržište i dalje privlačno za tajlandske proizvođače izvoznike. Taj je zaključak reprezentativan za sve tajlandske izvoznike jer su, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 21., proizvođači koji surađuju ostvarili oko 80 % ukupnog tajlandskog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (73)

                     Komisija je također napomenula da su tajlandski proizvođači izvoznici koji ne surađuju u ispitnom postupku u prosjeku podlijegali višim antidampinškim pristojbama od poduzeća koja surađuju u ispitnom postupku. Stoga postoji veća vjerojatnost da će ta poduzeća povećati izvoz na tržište Unije ako se dopusti istek postojećih antidampinških mjera.

                     (74)

                     Zbog znatnog obujma izvoza i tržišnih udjela iz Tajlanda u razdoblju početnog ispitnog postupka (41 973 tona, 12,7 %) i trajnog izvoza proizvoda iz postupka revizije iz Tajlanda na tržište Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije (13 643 tona, 3,9 %), Komisija može zaključiti da je tržište Unije privlačno proizvođačima proizvoda iz postupka revizije iz Tajlanda.

                     (75)

                     Nakon konačne objave tajlandska vlada tvrdila je da je obujam izvoza iz Tajlanda znatno pao (– 67 %) u odnosu na razdoblje početnog ispitnog postupka. Također je tvrdila da, s obzirom na to da se tijekom razmatranog razdoblja tržišni udio industrije Unije povećao za 1 % dok je tajlandski izvoz u Uniju ostao stabilan na 3,9 %, ne postoji vjerojatnost nastavka dampinga.

                     (76)

                     Međutim, tajlandska vlada ne osporava činjenicu da se proizvod iz postupka revizije većinom prodavao u Uniju po dampinškim cijenama niti osporava činjenicu da se izvoz proizvoda iz postupka revizije nastavio u znatnim količinama usprkos mjerama na snazi. Komisija stoga ostaje pri zaključku o vjerojatnosti nastavka dampinga.

                     (77)

                     Osim toga, tajlandska vlada tvrdila je da je prilagodba tajlandskoga proizvodnog kapaciteta, a u skladu s tim i rezervnoga proizvodnog kapaciteta iz uvodnih izjava od 66. do 70. bila neopravdana, pri čemu nije potkrijepila tu tvrdnju. Tajlandski proizvođač izvoznik čiji je proizvodni kapacitet prilagođen nije osporio prilagodbu. Ta se tvrdnja stoga odbacuje.

                     (78)

                     Tajlandska vlada također je tvrdila da, zbog toga što je obujam tajlandskog izvoza iznosio samo 0,9 % ukupnoga rezervnog kapaciteta tajlandskih proizvođača izvoznika koji surađuju, tržište Unije navodno više nije privlačno tajlandskim proizvođačima izvoznicima.

                     (79)

                     Međutim, obujam tajlandskog izvoza zapravo je činio otprilike 9 % (13) ukupnoga tajlandskog rezervnog kapaciteta. To je dokaz da tajlandski proizvođači izvoznici i dalje izvoze znatne količine u Uniju unatoč mjerama koje su na snazi te da imaju znatne rezervne kapacitete za povećanje izvoza proizvoda iz postupka revizije u slučaju da mjere isteknu.

                     (80)

                     Stoga, ako se dopusti istek postojećih antidampinških mjera, uvoz iz Tajlanda u Uniju vjerojatno će se znatno povećati, i to po dampinškim cijenama.

               4.3   Zaključak

                     (81)

                     Na temelju navedenog, a posebno s obzirom na dampinšku maržu utvrđenu u razdoblju ispitnog postupka revizije, znatni rezervni kapacitet dostupan u Tajlandu i privlačnost tržišta Unije, Komisija zaključuje da bi u slučaju ukidanja mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga te da bi dampinški izvoz ulazio na tržište Unije u znatnim količinama. Stoga se smatra da postoji vjerojatnost nastavka dampinga ako se dopusti istek antidampinških mjera koje su trenutačno na snazi.

               5.   ŠTETA

         5.1   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                     (82)

                     Istovjetni proizvod tijekom razmatranog razdoblja proizvodilo je oko 20 proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

                     (83)

                     Na temelju informacija koje je dostavila industrija Unije utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila približno 376 000 tona. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 15., troje proizvođača iz Unije odabrano je za uzorak koji predstavlja više od 60 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

               5.2   Potrošnja u Uniji

                     (84)

                     Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila kao zbroj obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i ukupnog izvoza u Uniju na temelju podataka iz Eurostatove baze podataka Comext.

                     (85)

                     Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji blago se povećala za 2 %.

                        Tablica 1.

                        Potrošnja u Uniji (u tonama)

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Ukupna potrošnja

                                 343 325

                                 347 950

                                 354 821

                                 348 682

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    101

                                    103

                                    102

                                    Izvor: Eurostat, podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

               5.3   Uvoz iz predmetne zemlje

         5.3.1   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

                     (86)

                     Komisija je utvrdila obujam uvoza iz Tajlanda u Uniju na temelju podataka iz Eurostatove baze podataka Comext te tržišnog udjela uvoza usporedbom tog obujma uvoza s potrošnjom u Uniji kako je prikazano u tablici 1.

                     (87)

                     Uvoz proizvoda iz postupka revizije u Uniju iz Tajlanda povećao se za 3 %, s 13 307 tona 2015. na oko 13 643 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije, nakon što se 2016. smanjio za 12 %.

                        Tablica 2.

                        Obujam uvoza iz Tajlanda u Uniju (u tonama)

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Obujam uvoza iz Tajlanda

                                 13 307

                                 11 674

                                 12 341

                                 13 643

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    88

                                    93

                                    103

                                    Izvor: Eurostat

                     (88)

                     Odgovarajući tržišni udio tajlandskih izvoznika na tržištu Unije mijenjao se slično obujmu uvoza te je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dosegao 3,9 %.

                        Tablica 3.

                        Tržišni udio uvoza iz Tajlanda (%)

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Udio uvoza iz Tajlanda

                                 3,9

                                 3,4

                                 3,5

                                 3,9

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    87

                                    90

                                    100

                                    Izvor: Eurostat, podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

               5.3.2   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

                     (89)

                     Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka iz Eurostatove baze podataka Comext.

                     (90)

                     Prosječne uvozne cijene proizvoda iz postupka revizije iz Tajlanda smanjile su se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja.

                        Tablica 4.

                        Prosječna uvozna cijena iz Tajlanda (EUR/tona)

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Uvozna cijena iz Tajlanda

                                 929

                                 913

                                 869

                                 786

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    98

                                    94

                                    85

                                    Izvor: Eurostat

                     (91)

                     Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila uspoređujući:

                                 (a)

                                 ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; te

                                 (b)

                                 odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda iz uvoza tajlandskih proizvođača u uzorku koji surađuju prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za uobičajene carinske pristojbe i troškove uvoza, uključujući istovar i carinjenje.

                     (92)

                     Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena u iznosu od –0,7 % do 4,25 % za uvoz iz predmetne zemlje na tržište Unije. Otprilike 79 % obujma uvoza od tajlandskih proizvođača izvoznika u uzorku imalo je niže cijene od cijena industrije Unije.

               5.4   Uvoz iz trećih zemalja osim Tajlanda

                     (93)

                     Uvoz kukuruza šećerca iz trećih zemalja osim Tajlanda uglavnom potječe iz Sjedinjenih Američkih Država i Narodne Republike Kine („Kina”).

                     (94)

                     Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se s 2,2 % na 1,2 % tijekom razmatranog razdoblja. Pojedinačni tržišni udio dvaju najvećih zemalja izvoznica osim Tajlanda i dalje je ispod 1 %.

                        Tablica 5.

                        Tržišni udio uvoza

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 SAD

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                 0,6 %

                                 0,6 %

                                 Kina

                                 0,6 %

                                 0,4 %

                                 0,3 %

                                 0,4 %

                                 Ostale zemlje

                                 0,7 %

                                 0,5 %

                                 0,2 %

                                 0,2 %

                                 Ukupno

                                 2,2 %

                                 1,7 %

                                 1,1 %

                                 1,2 %

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    79

                                    52

                                    55

                                    Izvor: Eurostat

               5.5   Gospodarsko stanje industrije Unije

         5.5.1   Opće napomene

                     (95)

                     U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                     (96)

                     Na tom tržištu, među ostalim, postoje dva prodajna kanala, tj. prodaja s robnom markom proizvođača i prodaja s robnom markom trgovca na malo. Prodaja putem prvog kanala u usporedbi s drugim uobičajeno stvara veće prodajne troškove posebno za stavljanje na tržište i oglašavanje te zahtijeva i veće prodajne cijene.

                     (97)

                     Ispitni postupak pokazao je da je cjelokupan konkurentni uvoz tajlandskih proizvođača izvoznika u uzorku bio povezan s drugim kanalom, tj. prodajnim kanalom s robnom markom trgovca na malo. Stoga se smatralo primjerenim u analizi štete razlučiti između prodaje industrije Unije s vlastitom robnom markom i s robnom markom trgovca na malo, gdje god je to bitno, jer dampinški uvoz konkurira istovjetnim proizvodima industrije Unije koji se prodaju s robnom markom trgovca na malo. Ta se razlika posebno primjenjivala za određivanje obujma prodaje, prodajnih cijena i profitabilnosti. Međutim, radi cjelovitosti su prikazani i analizirani i ukupni podaci (uključivo za vlastitu robnu marku i robnu marku trgovca na malo) u tablicama 9., 13. i 16. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prodaja proizvoda industrije Unije s robnom markom trgovca na malo predstavljala je približno 67 % ukupnog obujma prodaje industrije Unije i približno 57 % njihove prodajne vrijednosti.

                     (98)

                     Budući da se kukuruz šećerac Unije obrađuje samo tijekom ljetnih mjeseci, brojni su pokazatelji štete praktički isti za 2017. i razdoblje ispitnog postupka revizije (od 1. srpnja 2017. do 30. lipnja 2018.). To se posebno odnosi na proizvodnju i proizvodni kapacitet.

                     (99)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije.

                     (100)

                     Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je procijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije i provjerenih odgovora na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku.

                     (101)

                     Komisija je procijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku.

                     (102)

                     Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

                     (103)

                     Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

                     (104)

                     Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

               5.5.2   Makroekonomski pokazatelji

         5.5.2.1   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (105)

                     Proizvodnja industrije Unije povećala se tijekom razmatranog razdoblja za 5 % s razine od približno 359 000 tona 2015.

                        Tablica 6.

                        Proizvodnja u Uniji

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Proizvodnja (u tonama)

                                 359 250

                                 343 539

                                 376 337

                                 376 437

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    96

                                    105

                                    105

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (106)

                     Proizvodni kapacitet ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja.

                        Tablica 7.

                        Proizvodni kapacitet Unije

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Kapacitet (u tonama)

                                 465 311

                                 465 370

                                 465 876

                                 465 876

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (107)

                     Iskorištenost kapaciteta slijedila je ista kretanja kao proizvodnja te se tijekom razmatranog razdoblja povećala za 5 % na 81 %.

                        Tablica 8.

                        Iskorištenost proizvodnog kapaciteta Unije

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Iskorištenost kapaciteta (%)

                                 77

                                 74

                                 81

                                 81

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    96

                                    105

                                    105

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

               5.5.2.2   Obujam prodaje i tržišni udio

                     (108)

                     Prodaja vlastite proizvodnje industrije Unije, namijenjene robnoj marci trgovca na malo, nepovezanim kupcima na tržištu Unije povećala se za 3 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                        Tablica 9.

                        Obujam prodaje u Uniji

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Obujam prodaje u Uniji (robna marka trgovca na malo) nepovezanim kupcima izražen u tonama

                                 214 495

                                 219 646

                                 225 522

                                 220 839

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    102

                                    105

                                    103

                                 Obujam prodaje u Uniji (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) nepovezanim kupcima izražen u tonama

                                 322 501

                                 330 246

                                 338 455

                                 330 875

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    102

                                    105

                                    103

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (109)

                     Ukupna (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) prodaja vlastite proizvodnje industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije slijedila je isti uzorak kao prodaja robne marke trgovca na malo, odnosno povećala se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja.

                     (110)

                     Tržišni udio industrije Unije iznosio je 94 % u 2015. te se povećao za jedan postotni bod na 95 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

                        Tablica 10.

                        Tržišni udio Unije

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Tržišni udio industrije Unije (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) (%)

                                 94

                                 95

                                 95

                                 95

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    101

                                    101

                                    101

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

               5.5.2.3   Rast

                     (111)

                     Između 2015. i razdoblja ispitnog postupka revizije potrošnja u Uniji blago se povećala za 2 %, ali industrija Unije uspjela je povećati svoj tržišni udio za 1 % povećanom prodajom.

               5.5.2.4   Zaposlenost i produktivnost

                     (112)

                     Razina zaposlenosti u industriji Unije najprije se od 2015. do 2017. smanjila za 11 %, zatim povećala za šest postotnih bodova u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ukupno, zaposlenost industrije Unije smanjila se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja, s približno 2 200 na približno 2 100 u ekvivalentima punog radnog vremena (EPRV).

                        Tablica 11.

                        Zapošljavanje

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Radna mjesta u EPRV-u

                                 2 203

                                 1 993

                                 1 964

                                 2 092

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    90

                                    89

                                    95

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (113)

                     Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao opseg proizvodnje (u tonama) po EPRV-u godišnje, s početne se razine od 163 tone po EPRV-u najprije povećala za 17 % od 2015. do 2017., a zatim smanjila za sedam postotnih bodova u razdoblju ispitnog postupka revizije. Produktivnost se općenito povećala za 10 % na 180 tona po EPRV-u godišnje. To pokazuje povećanu uporabu naprednih strojeva koji zamjenjuju manualni rad.

                        Tablica 12.

                        Proizvodnja u Uniji

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Produktivnost (u tonama po EPRV-u)

                                 163

                                 172

                                 192

                                 180

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    106

                                    117

                                    110

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

               5.5.2.5   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

                     (114)

                     Ispitnim se postupkom ustanovio nastavak dampinga te da je visina dampinške marže na razini zemlje kako je prikazano u uvodnoj izjavi 63. iznad praga de minimis.

                     (115)

                     Istodobno je razina uvoza proizvoda iz postupka revizije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije unatoč njezinoj relativnoj ograničenosti i dalje bila na znatnih 3,9 %.

                     (116)

                     Iako se antidampinškim mjerama djelomično postigao očekivani rezultat otklanjanja štete koju su pretrpjeli proizvođači Unije, ispitani makroekonomski pokazatelji i mikroekonomski pokazatelji upućuju na činjenicu da je industrija još uvijek pod stalnim pritiskom zbog niskih cijena tajlandskih proizvođača izvoznika.

                     (117)

                     Naime, rezultati u segmentu trgovaca na malo, koji je izravna konkurencija uvozu iz Tajlanda, loši su u smislu profitabilnosti. Na tom su se tržišnom segmentu prodajne cijene industrije Unije smanjile za 8 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se tijekom istog razdoblja proizvodni troškovi povećali za približno 1 %. Industrija Unije očito nije mogla pokriti svoje troškove, što je prouzrokovalo znatne gubitke. To je zbog važnosti prodaje proizvoda robne marke trgovca na malo u sektoru kukuruza šećerca industrije Unije (oko 67 % ukupnog obujma prodaje i oko 57 % ukupne vrijednosti prodaje industrije Unije) negativno utjecalo na sveukupnu profitabilnost. Stoga se zapravo nije mogao utvrditi stvarni oporavak od prethodnog dampinga u segmentu trgovaca na malo te se smatra da je industrija Unije i dalje u ranjivom položaju.

               5.5.3   Mikroekonomski pokazatelji

         5.5.3.1   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                     (118)

                     Jedinične cijene prodaje proizvoda industrije Unije s robnom markom trgovca na malo nepovezanim kupcima smanjile su se za 8 % na 1 114 EUR/tona tijekom razmatranog razdoblja.

                     (119)

                     Prodajne cijene proizvoda industrije Unije s vlastitom robnom markom i robnom markom trgovca na malo nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjile su se za 4 % na 1 311 EUR/tona tijekom razmatranog razdoblja.

                        Tablica 13.

                        Jedinična cijena na tržištu Unije

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Jedinična cijena u Uniji (robna marka trgovca na malo) za nepovezane kupce (EUR/tona)

                                 1 204

                                 1 106

                                 1 095

                                 1 114

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    92

                                    91

                                    92

                                 Jedinična cijena u Uniji (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) za nepovezane kupce (EUR/tona)

                                 1 365

                                 1 291

                                 1 289

                                 1 311

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    95

                                    94

                                    96

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

               5.5.3.2   Troškovi rada

                     (120)

                     Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se između 2015. i razdoblja ispitnog postupka revizije za 8 % zbog povećanja ukupnih troškova rada za 2 % i smanjenja broja radnih mjesta u EPRV-u za 5 % u istom razdoblju.

                        Tablica 14.

                        Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Trošak rada (EUR/EPRV)

                                 30 529

                                 32 581

                                 35 537

                                 32 903

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    107

                                    116

                                    108

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik
                                 EPRV je ekvivalent punog radnog vremena

               5.5.3.3   Zalihe

                     (121)

                     Razina završnih zaliha industrije Unije smanjivala se tijekom razmatranog razdoblja. Smanjila se za 6 % u 2016. i 2017. te za 59 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, treba napomenuti da je visoka razina zaliha na kraju kalendarske godine povezana s činjenicom da žetva i konzerviranje uobičajeno završavaju krajem rujna svake godine. Zalihe se stoga pune samo za vrijeme ljetne žetve i zatim crpe tijekom godine i zbog toga razine zaliha tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije treba utvrditi zasebno.

                        Tablica 15.

                        Zalihe

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Završne zalihe (u tonama)

                                 198 629

                                 186 248

                                 186 136

                                 80 885

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    94

                                    94

                                    41

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

               5.5.3.4   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (122)

                     Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost prodaje proizvoda industrije Unije s robnom markom trgovca na malo, izražena kao postotak neto prodaje, pala je: 2015. zabilježena je dobit od 5,2 %, a u razdoblju ispitnog postupka revizije gubitak od 0,7 %.

                     (123)

                     Smanjila se i profitabilnost prodaje proizvoda industrije Unije s vlastitom robnom markom i robnom markom trgovca na malo, s 10 % 2015. na 6,7 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Stoga je smanjenje manje izraženo od smanjenja profitabilnosti prodaje samo robne marke trgovca na malo. Smanjenje profitabilnosti objašnjava činjenica da su se prodajne cijene tijekom razmatranog razdoblja smanjile za 4 %, dok su se proizvodni troškovi (pretežno neobrađeni kukuruz šećerac i konzerve) povećali za 1 % tijekom istog razdoblja. Industrija Unije očito nije mogla prenijeti povećane proizvodne troškove na svoje kupce.

                     (124)

                     Povrat ulaganja, izražen kao dobit (za vlastitu robnu marku i robnu marku trgovca na malo) u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, manje-više je pratio kretanje profitabilnosti. Smanjio se s razine od približno 49 % 2015. na 31,7 % u razdoblju ispitnog postupka revizije, odnosno za 35 % tijekom razmatranog razdoblja.

                     (125)

                     Neto novčani tok od poslovanja u 2015. iznosio je približno 17 milijuna EUR. U razdoblju ispitnog postupka revizije povećao se na oko 24 milijuna EUR (povećanje od 42 %). Nijedan od proizvođača iz Unije u uzorku nije naveo da je imao poteškoća pri prikupljanju kapitala.

                        Tablica 16.

                        Profitabilnost i povrat ulaganja

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Profitabilnost Unije (robna marka trgovca na malo) (% neto prodaje)

                                 5,2

                                 –1,4

                                 –2,6

                                 –0,7

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    -27

                                    -50

                                    -13

                                 Profitabilnost Unije (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) (% neto prodaje)

                                 10,0

                                 6,1

                                 4,8

                                 6,7

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    61

                                    48

                                    67

                                 Povrat ulaganja (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)

                                 49,0

                                 27,3

                                 23,7

                                 31,7

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    56

                                    48

                                    65

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                        Tablica 17.

                        Novčani tok

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Novčani tok (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) (EUR)

                                 17 197 966

                                 32 293 239

                                 16 496 604

                                 24 404 977

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    188

                                    96

                                    142

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (126)

                     Godišnja ulaganja industrije Unije u proizvodnju istovjetnog proizvoda tijekom razmatranog razdoblja stalno su se povećavala, s oko 4 milijuna EUR 2015. na oko 8 milijuna EUR u razdoblju ispitnog postupka revizije, odnosno za 85 %. Ulaganja su bila namijenjena za obnovu postojeće opreme i povećanje produktivnosti.

                        Tablica 18.

                        Ulaganja

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Neto ulaganja (EUR)

                                 4 446 615

                                 5 622 002

                                 7 744 202

                                 8 232 340

                                    Indeks (2015.=100)

                                    100

                                    126

                                    174

                                    185

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

               5.6   Zaključak o stanju industrije Unije

                     (127)

                     Između 2015. i razdoblja ispitnog postupka revizije brojni su pokazatelji zabilježili negativan razvoj. Povrat ulaganja i profitabilnost prodaje zabilježili su pad, dok se zaposlenost smanjila za 5 %. Uvoz iz Tajlanda povećao se uz pad prosječne cijene. Iznimno dobar prinos usjeva u 2014. rezultirao je visokim razinama zaliha 2015. Tijekom istog razdoblja jeftini uvoz iz Tajlanda još je negativnije utjecao na industriju Unije. Industrija Unije reagirala je smanjenjem cijena i proizvodnje 2016. uz smanjivanje zaliha što je negativno utjecalo na profitabilnost. Proizvodnju je mogla povećati tek 2017., no profitabilnost je pala na najnižu razinu zbog kašnjenja proizvodnje i prodaje od jedne kalendarske godine.

                     (128)

                     Prodaja kukuruza šećerca industrije Unije s robnom markom trgovca na malo stvarala je gubitak u najvećem dijelu razmatranog razdoblja. Industriji je potrebna prodaja proizvoda s robnom markom trgovca na malo jer ona predstavlja više od polovice njezine prodaje. Zbog važnosti prodaje proizvoda s robnom markom trgovca na malo u ukupnoj vrijednosti prodaje, ukupna profitabilnost smanjila se s 10 % na 6,7 %.

                     (129)

                     Neki su pokazatelji zabilježili pozitivan razvoj. Iskorištenost kapaciteta povećala se na 81 %. Novčani tok i ulaganja također su znatno povećani. Obujam prodaje proizvoda industrije Unije s robnom markom trgovca na malo, koji su u izravnoj konkurenciji s uvozom iz Tajlanda, povećao se za 3 %. Ukupna prodaja za oba segmenta zajedno povećala se za isti postotak. Međutim, treba napomenuti da je uvoz iz Tajlanda industriji Unije onemogućio da prenese povećane troškove na kupce te ona stoga nije uspjela ostvariti zadovoljavajuću razinu profitabilnosti kako bi zadržala znatan tržišni udio na tržištu na kojemu se natječu samo industrija Unije i uvoz iz Tajlanda, dok je uvoz iz drugih trećih zemalja fragmentiran i neznatan.

                     (130)

                     Stanje u ta dva segmenta (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) industrije Unije razlikuje se. S jedne strane, u segmentu proizvoda vlastite robne marke industrija Unije nije izložena snažnoj izravnoj konkurenciji. Vlasnici robnih marki imaju veliku moć i tržište je konsolidirano. S druge strane, kada je riječ o segmentu proizvoda robne marke trgovca na malo, cijene određuju trgovci na malo. Zbog konkurencije uvoza iz Tajlanda cijene su pod stalnim pritiskom. Kao posljedica, za proizvođače iz Unije postalo je teže prenijeti povećane proizvodne troškove (koji se pretežno odnose na kukuruz šećerac ili konzerve) na trgovce na malo zbog pritiska na cijene uzrokovanog uvozom iz Tajlanda.

                     (131)

                     Industrija Unije naizgled je uspjela povećati svoj tržišni udio dajući prednost opsegu nad cijenama. Međutim, ne može se zanemariti činjenica da je tijekom gotovo cijelog razmatranog razdoblja u većini sektora kukuruza šećerca (robna marka trgovca na malo) industrija Unije stvarala gubitke.

                     (132)

                     Nakon konačne objave tajlandska vlada i dva proizvođača izvoznika tvrdili su da potencijalnu prijetnju uzrokuje povećani obujam uvoza kukuruza šećerca iz Kine s nižim uvoznim cijenama, a ne tajlandski uvoz.

                     (133)

                     Iako kineski uvoz ima nižu prosječnu cijenu, obujam uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ostao je zanemariv (0,4 % tržišnog udjela), stoga se taj uvoz nije uzeo u obzir u procjeni štete. Ta je tvrdnja odbačena.

                     (134)

                     Tajlandska vlada i dva proizvođača izvoznika dalje su tvrdili da su slabije rezultate industrije Unije uzrokovali posebni vremenski uvjeti u Europi 2018. Dva proizvođača izvoznika pozvala su se na novinski članak (14) o urodu kukuruza 2018. Prvo, Komisija napominje da urod kukuruza šećerca 2018. ne utječe na rezultate industrije Unije u razmatranom razdoblju (sa završetkom u lipnju 2018.) jer se prodaja do lipnja 2018. temelji na urodu prethodne godine. Drugo, članak nije relevantan jer je kukuruz drugačija biljka od kukuruza šećerca i ne koristi se za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije.

                     (135)

                     Industrija Unije tvrdila je da bi u procjeni štete trebalo razlikovati velike limenke koje se prodaju u segmentu robne marke trgovca na malo, u kojem su tajlandski proizvođači izvoznici imali 20–30 % tržišnog udjela, a industrija Unije zabilježila je nisku profitabilnost i pretrpjela materijalnu štetu.

                     (136)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 96., na tržištu kukuruza šećerca postoje dva prodajna kanala: kanal s robnom markom trgovca na malo i s vlastitom robnom markom. U skladu s člankom 11. stavkom 9. osnovne uredbe i u skladu s početnim ispitnim postupkom zbog kojega je uvedena pristojba, procjena štete temeljila se na ukupnim rezultatima industrije Unije (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo), a za određene pokazatelje štete (profitabilnost, obujam prodaje i prodajne cijene) i na proizvodima robne marke trgovca na malo. Nije bilo promjene uvjeta kojima bi se opravdala primjena drugačije metodologije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

                     (137)

                     Stanje je štete koju je pretrpjela Unija miješano. Antidampinškim mjerama djelomično se postigao željeni cilj otklanjanjem dijela štete koju je zbog dampinškog uvoza iz Tajlanda pretrpjela industrija Unije. Ipak, općenito gledajući, industrija Unije još uvijek je u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji, posebno ako se uzme u obzir niska profitabilnost.

                     (138)

                     Komisija je stoga zaključila da unatoč tome što je industrija Unije pretrpjela određenu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, ta se šteta ne može smatrati materijalnom štetom u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

               6.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

                     (139)

                     Komisija je u uvodnoj izjavi 138. zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila postoji li vjerojatnost da će se šteta nastala zbog dampinškog uvoza iz Tajlanda ponoviti dopusti li se da mjere isteknu. Na temelju prethodno opisanih trendova čini se da se antidampinškim mjerama djelomično postigao očekivani rezultat otklanjanja štete koju su pretrpjeli proizvođači Unije. Međutim, kako pokazuje negativan razvoj brojnih pokazatelja štete, industrija Unije i dalje je u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji.

                     (140)

                     Komisija je u tom pogledu ispitala proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u predmetnoj zemlji, privlačnost tržišta Unije i utjecaj uvoza iz predmetne zemlje na stanje industrije Unije dopusti li se da mjere isteknu.

               6.1   Rezervni kapacitet proizvodnje/prerade

                     (141)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama 68.–70., tajlandski izvoznici raspolažu velikim rezervnim kapacitetom koji im omogućuje da vrlo brzo povećaju izvoz. Osim toga, tajlandski rezervni kapacitet prerade procijenjen je na oko 150 000 tona, što je oko deset puta više od tajlandskog obujma izvoza u Uniju.

               6.2   Privlačnost tržišta Unije

                     (142)

                     Zbog isplativijih cijena na tržištu Unije u usporedbi s tržištima trećih zemalja kako je navedeno u uvodnoj izjavi 72., vjerojatno je da će se, ako isteknu antidampinške mjere, znatne količine koje se trenutačno izvoze u te zemlje preusmjeriti na tržište Unije.

                     (143)

                     Na temelju toga vjerojatno je da će tajlandski proizvođači, u slučaju izostanka mjera, snažno povećati prisutnost na tržištu Unije s obzirom na obujam i tržišni udio, i to po dampinškim cijenama koje bi prodajne cijene industrije Unije izložile povećanom pritisku.

               6.3   Utjecaj na industriju Unije

                     (144)

                     S obzirom na vjerojatan dolazak velikih količina tajlandskog uvoza po sniženim cijenama, industrija Unije bila bi prisiljena smanjiti proizvodnju ili sniziti svoje cijene. Čak bi i lagano smanjenje cijena znatno utjecalo na profitabilnost industrije Unije, kako pokazuje analiza robne marke trgovca na malo u uvodnim izjavama 122. i 123.

                     (145)

                     S obzirom na ranjivost industrije Unije, smanjenje obujma proizvodnje i sniženje prodajnih cijena uzrokovali bi vrlo brzo pogoršanje njezine profitabilnosti i ostalih pokazatelja uspješnosti.

               6.4   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete

                     (146)

                     Na temelju navedenoga može se zaključiti da u slučaju isteka postojećih antidampinških mjera postoji vjerojatnost ponavljanja materijalne štete.

                     (147)

                     Dva proizvođača izvoznika iznijela su primjedbu da ne postoji vjerojatnost ponavljanja materijalne štete jer Komisija to nije potkrijepila dostatnim činjeničnim dokazima, prvenstveno zato što tržište Unije nije glavno i preferirano tržište za proizvod iz postupka revizije te zato što postojeći gospodarski pokazatelji upućuju na pozitivna kretanja. Istu je primjedbu iznijela i tajlandska vlada.

                     (148)

                     Dokazi o vjerojatnosti ponavljanja štete navedeni su u uvodnim izjavama od 139. do 145., u kojima je Komisija iznijela prospektivnu procjenu vjerojatnosti ponavljanja štete. Takva se analiza ne temelji isključivo na trenutačnoj situaciji u pogledu glavnog i preferiranog tržišta za proizvod iz postupka revizije te na rezultatima industrije Unije, već se razmatra izgledna situacija na tržištu Unije u slučaju da se ukinu antidampinške mjere. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               7.   INTERES UNIJE

                     (149)

                     U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa. Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe.

               7.1   Interes industrije Unije

                     (150)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 139., industrija Unije i dalje je u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji. Mogla bi iskoristiti nastavak mjera da poveća prodajne cijene (posebno proizvoda robne marke trgovca na malo) kako bi pokrila svoje povećane troškove proizvodnje. To bi industriji Unije omogućilo da poboljša svoje financijsko stanje.

               7.2   Interes trgovaca na malo i potrošača

                     (151)

                     U prethodnom ispitnom postupku revizije zaključeno je da trgovci na malo ne bi bili nerazmjerno pogođeni, čak i ako bi se produžila primjena mjera.

                     (152)

                     Tijekom aktualnog ispitnog postupka Komisija nije pronašla nikakve dokaze koji bi upućivali na to da se to promijenilo od prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Nijedan trgovac na malo nije surađivao u ispitnom postupku niti tvrdio da taj zaključak više nije valjan. Na temelju toga Komisija je zaključila da mjere koje su trenutačno na snazi nisu imale znatan negativan učinak na financijsko stanje trgovaca na malo i da nastavak mjera ne bi neželjeno utjecao na njih.

                     (153)

                     Što se tiče potrošača, prosječna potrošnja kukuruza šećerca po domaćinstvu vrlo je ograničena. Uzimajući u obzir umjerenu razinu postojećih mjera, učinak daljnje primjene mjera vjerojatno bi za potrošače bio zanemariv.

                     (154)

                     Stoga se smatra da predložene mjere vjerojatno neće bitno utjecati na položaj trgovaca na malo i potrošača u Uniji.

               7.3   Rizik nestašice ponude/tržišno natjecanje na tržištu Unije

                     (155)

                     Potrošnja u Uniji ostala je stabilna i iznosila je 365 000 tona. Kapacitet industrije Unije stalno je tijekom razmatranog razdoblja prelazio potražnju Unije i postigao razinu od približno 466 000 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Doima se da industrija Unije ima rezervni kapacitet za povećanje proizvodnje u slučaju povećane potražnje. Dio potražnje može pokriti i uvoz iz ostalih trećih zemalja, posebice iz Sjedinjenih Država i Kine. Doista, antidampinške mjere nisu namijenjene obustavljanju uvoza iz Tajlanda u Uniju. Uzimajući u obzir nisku razinu antidampinških pristojbi, očekuje se da će uvoz iz Tajlanda i dalje imati određeni udio na tržištu Unije.

                     (156)

                     S obzirom na prethodno navedena razmatranja, ne može se zaključiti da bi nastavak primjene antidampinških mjera prouzročio nestašicu ponude ili ograničavanje natjecanja na tržištu Unije.

               7.4   Zaključak o interesu Unije

                     (157)

                     U skladu s tim Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u pogledu interesa Unije protiv zadržavanja postojećih mjera na uvoz proizvoda iz postupka revizije.

               8.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

                     (158)

                     Na temelju Komisijinih zaključaka u pogledu nastavka dampinga, ponavljanja štete i interesa Unije, trebalo bi zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda.

                     (159)

                     Sve su zainteresirane strane obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Dan im je i rok u kojem su mogle podnijeti očitovanja na ovu objavu i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir, ako je to bilo opravdano.

                     (160)

                     Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (15), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamatu bi trebalo platiti po stopi koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljenoj u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

                     (161)

                     Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz kukuruza šećerca (Zea mays var. saccharata) u zrnu, pripremljenog ili konzerviranog u octu ili octenoj kiselini, nezamrznutog, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 2001 90 30 (oznaka TARIC code 2001903010) i kukuruza šećerca (Zea mays var. saccharata) u zrnu pripremljenog ili konzerviranog na drugi način osim u octu ili octenoj kiselini, nesmrznutog, osim proizvoda iz tarifnog broja 2006, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 2005 80 00 (oznaka TARIC 2005800010), podrijetlom iz Kraljevine Tajlanda.

               2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, sljedeće su:

                           Poduzeće

                           Antidampinška pristojba (%)

                           Dodatna oznaka TARIC

                           Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Tajland

                           3,1

                           A789

                           Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tajland

                           14,3

                           A890

                           Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tajland

                           12,8

                           A790

                           River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Tajland

                           12,8

                           A791

                           Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tajland

                           11,1

                           A792

                           Ostali proizvođači izvoznici koji surađuju navedeni u Prilogu

                           12,9

                           A793

                           Sva ostala poduzeća

                           14,3

                           A999

               3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

            Članak 2.
            Komisija može izmijeniti članak 1. stavak 2. kako bi uključila novog proizvođača izvoznika i tom proizvođaču dodijelila ponderiranu prosječnu stopu antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na društva koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak početnog ispitnog postupka, ako novi proizvođač izvoznik iz Tajlanda Komisiji dostavi dostatne dokaze:

                        (a)

                        da u razdoblju od 1. siječnja 2005. do 31. prosinca 2005. (razdoblje početnog ispitnog postupka) nije izvozio u Uniju proizvod opisan u stavku 1.;

                        (b)

                        da nije povezan ni s jednim izvoznikom ili proizvođačem iz Tajlanda na kojeg se primjenjuju antidampinške mjere uvedene ovom Uredbom; i

                        (c)

                        da je doista u Uniju izvozio proizvod iz postupka revizije ili da je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tog proizvoda u Uniju nakon završetka razdoblja početnog ispitnog postupka.

            Članak 3.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 28. studenoga 2019.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

            (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 682/2007 od 18. lipnja 2007. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda (SL L 159, 20.6.2007., str. 14.).

            (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 954/2008 od 25. rujna 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 682/2007 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda (SL L 260, 30.9.2008., str. 1.).

            (4)  Odluka Komisije od 18. lipnja 2007. o prihvaćanju obveza ponuđenih u vezi s antidampinškim postupkom koji se odnosi na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda (2007/424/EZ) (SL L 159, 20.6.2007., str. 42.).

            (5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 847/2009 od 15. rujna 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 682/2007 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda (SL L 246, 18.9.2009., str. 1.).

            (6)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 875/2013 od 2. rujna 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda povodom revizije zbog predstojećeg isteka mjera temeljem članka 11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 244, 13.9.2013., str. 1.).

            (7)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 307/2014 od 24. ožujka 2014. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 875/2013 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda nakon privremene revizije temeljem članka 11. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 91, 27.3.2014., str. 1.).

            (8)  Obavijest nakon presude od 14. prosinca 2017. u predmetu T-460/14 i presude od 28. ožujka 2019. u predmetu C-144/18 P u vezi s Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 307/2014 o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 875/2013 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda (SL C 291, 29.8.2019., str. 3.).

            (9)  Obavijest o predstojećem isteku određenih antidampinških mjera (SL C 440, 21.12.2017., str. 21.).

            (10)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Kraljevine Tajlanda (SL C 322, 12.9.2018., str. 4.).

            (11)  Članak IEG Vu od 24.10.2018. iz podneska AETMD-a od 29.3.2019., Prilog 8.

            (12)  Podnesak AETMD-a od 29.3.2019.

            (13)  Izvoz 13 643 tone proizvoda iz postupka revizije (vidjeti tablicu 2.) u usporedbi s ukupnim rezervnim kapacitetom od 150 000 tona.

            (14)  https://www.lemonde.fr/economie/article/2018/10/20/la-roumanie-vampirise-le-marche-europeen-du-mais_5372297_3234.html?xtmc=dracula&xtcr=1.

            (15)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

            PRILOG

               Popis proizvođača izvoznika koji surađuju iz članka 1. stavka 2. pod dodatnom oznakom TARIC A793

                        Ime

                        Adresa

                        Agro-On (Tajland) Co., Ltd.

                        50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Tajland

                        B.N.H. Canning Co., Ltd.

                        425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Tajland

                        Boonsith Enterprise Co., Ltd.

                        7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Tajland

                        Erawan Food Public Company Limited

                        Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Tajland

                        Great Oriental Food Products Co., Ltd.

                        888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Tajland

                        Lampang Food Products Co., Ltd.

                        22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Tajland

                        O.V. International Import-Export Co., Ltd.

                        121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Tajland

                        Pan Inter Foods Co., Ltd.

                        400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Tajland

                        Siam Food Products Public Co., Ltd.

                        3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Tajland

                        Viriyah Food Processing Co., Ltd.

                        100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Tajland

                        Vita Food Factory (1989) Ltd.

                        89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Tajland