title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1428 оd 12. listopada 2020. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz proizvoda od ekstrudiranog aluminija podrijetlom iz Narodne Republike Kine

text:
                  13.10.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 336/8

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1428
         оd 12. listopada 2020.
         o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz proizvoda od ekstrudiranog aluminija podrijetlom iz Narodne Republike Kine
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
         nakon savjetovanja s državama članicama,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Pokretanje postupka

                     (1)

                     Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 14. veljače 2020. antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom u Uniju proizvoda od ekstrudiranog aluminija podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina” ili „predmetna zemlja”) na temelju članka 5. osnovne uredbe.

                     (2)

                     Ispitni postupak pokrenut je nakon pritužbe koju je 3. siječnja 2020. („pritužba”) podnijelo udruženje European Aluminium („podnositelj pritužbe”). Podnositelj pritužbe čini više od 25 % ukupne proizvodnje proizvoda od ekstrudiranog aluminija u Uniji. Pritužba je sadržavala dovoljno dokaza o dampingu i nastaloj šteti.

                     (3)

                     Na temelju toga Komisija je smatrala da pritužba sadržava dovoljno dokaza kojima se može opravdati pokretanje ispitnog postupka.

               1.2.   Evidentiranje

                     (4)

                     Na temelju zahtjeva podnositelja pritužbe popraćenog potrebnim dokazima Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1215 na temelju članka 14. stavka 5. osnovne uredbe uvela obvezu evidentiranja predmetnog proizvoda (2).

               1.3.   Zainteresirane strane

                     (5)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka (3) pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila podnositelja pritužbe, poznate proizvođače iz Unije i nacionalna udruženja proizvođača aluminija iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i tijela NRK-a, poznate uvoznike, poznate trgovce i korisnike te ih pozvala da sudjeluju u njemu.

                     (6)

                     Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za usmene rasprave u trgovinskim postupcima. Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane.

               1.4.   Primjedbe na pokretanje postupka

                     (7)

                     Komisija je od dvaju uvoznika (Airoldi, Kastens and Knauer) primila primjedbe na pokretanje postupka. Komisija je razmotrila sve primjedbe i odgovorila na njih u odjeljcima u nastavku.

               1.5.   Uzorkovanje

                     (8)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

               1.5.1.   Odabir uzorka proizvođačâ iz Unije

                     (9)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju najveće reprezentativne količine proizvodnje i prodaje na tržištu Unije koja bi se mogla ispitati u raspoloživom vremenu. Uzorak se sastojao od četiriju proizvođača iz Unije koji su najveći proizvođači u smislu proizvodnje i prodaje. Odabrani uzorak proizvodio je i prodavao vrlo širok raspon proizvoda, uključujući četiri osnovne vrste proizvoda (šipke, puni profili, šuplji profili i cijevi) i činio je nešto manje od 10 % proizvodnje i prodaje na tržištu Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak.

                     (10)

                     Udruženje European Aluminium tvrdilo je da se temeljenjem uzorka na najvećim proizvođačima možda neće utvrditi potpuni razmjeri štete. Ta se tvrdnja temeljila na činjenici da se na manje proizvođače odnosi najveća količina proizvodnje i prodaje, a ta društva ne ostvaruju koristi od ekonomije razmjera kao najveći proizvođači. Udruženje European Aluminium predložilo je da se u uzorak uključe dva dodatna društva čime bi se, prema tvrdnjama udruženja, omogućila veća pokrivenost tržišta krajnjih korisnika.

                     (11)

                     Komisija je ocijenila tu tvrdnju i odlučila zadržati izvorni uzorak. Iako je nekoliko društava koja su mogla ispuniti pravne kriterije da ih se smatra MSP-ovima dostavilo informacije o odabiru uzorka, ona su predstavljala zanemariv udio proizvodnje i prodaje u Uniji. Manji proizvođači koje je naveo European Aluminium bili su zapravo preveliki da bi se mogli smatrati MSP-ovima. Stoga Komisija nije imala objektivnog razloga revidirati uzorak ili uključiti dva društva koja je predložio European Aluminium.

                     (12)

                     Stoga je Komisija na temelju informacija dostupnih u spisu predmeta smatrala da je uzorak reprezentativan za industriju Unije.

               1.5.2.   Odabir uzorka uvoznikâ

                     (13)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

                     (14)

                     Šest nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala dva uvoznika, prema tome tko je u razdoblju ispitnog postupka imao najveći reprezentativni obujam prodaje proizvoda iz ispitnog postupka s podrijetlom iz Narodne Republike Kine. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim uvoznicima. Komisija na to nije primila primjedbe.

                     (15)

                     Jedan uvoznik (Airoldi Metalli S.p.A.) tvrdio je da veći uvoznici, posebno iz Njemačke, ne sudjeluju u ispitnom postupku, što bi značilo da analiza tržišta koju je provela Komisija u pogledu štete i dampinga ne odgovara stvarnom stanju u tom sektoru.

                     (16)

                     Obavijest o pokretanju ispitnog postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije i njome su svi uvoznici obaviješteni o pokretanju ispitnog postupka te im je omogućeno da surađuju i budu odabrani u uzorak. Nadalje, iako nije surađivalo mnogo uvoznika, Njemačka jest surađivala i jedan od uvoznika u uzorku bio je iz Njemačke.

                     (17)

                     Na temelju informacija o uzorkovanju dostupnih u spisu predmeta Komisija je stoga smatrala da je uzorak reprezentativan.

               1.5.3.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika u Kini

                     (18)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Kine zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije Narodne Republike Kine zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt.

                     (19)

                     Trideset i sedam proizvođača izvoznika iz Kine dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak u utvrđenom roku. Dva proizvođača izvoznika dostavila su zatražene informacije nakon isteka roka. Njihovi su odgovori uzeti u obzir, ali u kasnijoj fazi nisu bili uključeni u uzorak jer nisu bili među najvećima kad je riječ o obujmu izvoza. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od triju grupa proizvođača izvoznika koje surađuju na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom vremenu, što predstavlja 28,1 % ukupnog izvoza.

                     (20)

                     U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je provela savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim proizvođačima izvoznicima proizvoda od ekstrudiranog aluminija i kineskim tijelima. Komisija nije zaprimila nijednu primjedbu na svoj preliminarni odabir.

               1.6.   Pojedinačno ispitivanje

                     (21)

                     Dvadeset i dva proizvođača izvoznika u Kini najavila su da namjeravaju zatražiti pojedinačno ispitivanje na temelju članka 17. stavka 3. osnovne uredbe. Međutim, u zadanom su roku samo dva proizvođača izvoznika dostavila ispunjene upitnike. U ovoj fazi, s obzirom na vremenska ograničenja, Komisija nije mogla razmotriti te zahtjeve. Stoga će u konačnoj fazi ispitnog postupka odlučiti hoće li odobriti pojedinačno ispitivanje.

               1.7.   Odgovori na upitnik

                     (22)

                     Komisija je od sljedećih strana zatražila da dostave odgovor na upitnik (4):

                                       Proizvođači iz Unije

                                             —

                                             Constellium Decin s.r.o., Decin, Češka,

                                             —

                                             Hydro Extrusion Hungary k.f.t, Székesfehérvár, Mađarska,

                                             —

                                             Impol d.o.o., Slovenska Bistrica, Slovenija,

                                             —

                                             ST Extruded Products GmbH, Vogt, Njemačka,

                                       Udruženje proizvođača iz Unije

                                             —

                                             udruženje European Aluminium, Bruxelles, Belgija,

                                       Nepovezani uvoznici

                                             —

                                             Airoldi Metalli S.p.A.

                                             —

                                             mejo Metall Josten GmbH & Co.

                                       Proizvođači izvoznici

                                             —

                                             Liaoning Zhongwang Group, koji se sastoji od dvaju proizvođača izvoznika: i. Liaoning Zhongwang Group Co., Ltd.; i ii. Yingkou Zhongwang Aluminium Business Co., Ltd;

                                             —

                                             Haomei Group, koji se sastoji od dvaju proizvođača izvoznika: i. Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd.; i ii. Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd; i

                                             —

                                             Press Metal Group, koji se sastoji od dvaju proizvođača izvoznika: i. Press Metal International Ltd.; i ii. Press Metal International Technology Ltd.

                     (23)

                     Komisija je primila odgovore na upitnik od četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, udruženja proizvođača iz Unije, dvaju nepovezanih uvoznika u uzorku, jednog korisnika (Alstom Holdings) i dviju grupacija proizvođača izvoznika: Haomei Group i Press Metal Group.

                     (24)

                     Liaoning Zhongwang Group nije dostavila odgovor na upitnik. S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je 1. travnja 2020. obavijestila Liaoning Zhongwang Group da na njega namjerava primijeniti odredbu iz članka 18. osnovne uredbe. U tom je dopisu Komisija zatražila od društva Liaoning Zhongwang Group da najkasnije do 13. travnja 2020. dostavi primjedbe o primjeni članka 18. Grupa Liaoning Zhongwang Group nije dostavila nijednu primjedbu. Uzorak je smanjen na dvije skupine proizvođača izvoznika koje čine 20,9 % ukupnog izvoza.

               1.8.   Posjeti radi provjere

                     (25)

                     S obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 i mjere ograničavanja koje su uvele različite države članice, kao i različite treće zemlje, Komisija u privremenoj fazi nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe.

                     (26)

                     Komisija je na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za svoja privremena utvrđivanja. Komisija je provela provjere na daljinu sljedećih društava/strana:

                                 udruženje europskih proizvođača:

                                             —

                                             udruženje European Aluminium, Bruxelles, Belgija,

                                 proizvođači iz Unije:

                                             —

                                             Constellium Decin s.r.o., Decin, Češka,

                                             —

                                             Hydro Extrusion Hungary k.f.t, Székesfehérvár, Mađarska,

                                             —

                                             Impol d.o.o., Slovenska Bistrica, Slovenija,

                                             —

                                             ST Extruded Products GmbH, Vogt, Njemačka,

                                 proizvođači izvoznici iz Kine:

                                             —

                                             Haomei Group; i

                                             —

                                             Press Metal Group.

               1.9.   Zahtjev za suspenziju ispitnog postupka

                     (27)

                     Airoldi je zatražio da se zbog izbijanja bolesti COVID-19 ispitni postupak obustavi dok se stanje ne poboljša jer su mjere ograničavanja kretanja negativno utjecale na njihovo pravo na obranu (primjerice zato što nisu imali pristup vlastitim evidencijama ili zato što nisu mogli održati saslušanja s Komisijom).

                     (28)

                     Taj se zahtjev nije mogao prihvatiti. Konkretno, u osnovnoj uredbi nema pravne osnove da Komisija obustavi ispitni postupak. Naime, Komisija podliježe obvezujućim rokovima za dovršetak ispitnog postupka. Stoga Komisija nema diskrecijske ovlasti za donošenje takve odluke. Prepoznajući ozbiljne poteškoće s kojima se suočavaju određena poduzeća koja surađuju, Komisija je izdala Obavijest o posljedicama pandemije bolesti COVID-19 kojom se osigurava najveća moguća fleksibilnost u pogledu produljenja rokova, uzimajući u obzir pravna ograničenja i potrebu za poštovanjem predviđenih rokova. Nadalje, kako je opisano u prethodnom odlomku, Komisija je na zadovoljavajući način na daljinu provjerila informacije koje su dostavile strane ili je sa zainteresiranim stranama održala videokonferencije. Svim tim mjerama osigurano je da strane, uključujući Airoldi, mogu u potpunosti ostvariti svoje pravo na obranu i sudjelovati u ispitnom postupku.

               1.10.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

                     (29)

                     Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2019. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2016. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

               1.11.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

                     (30)

                     Budući da je pri pokretanju ispitnog postupka dovoljno raspoloživih dokaza upućivalo na znatne poremećaje u Kini, u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak uzimajući u obzir članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe.

                     (31)

                     Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve proizvođače izvoznike iz Kine da dostave informacije zatražene u Prilogu III. Obavijesti o pokretanju postupka koje se odnose na ulazne materijale koji se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda od ekstrudiranog aluminija. Trideset i tri kineska proizvođača izvoznika dostavila su relevantne informacije.

                     (32)

                     Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je poslala upitnik i vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”). Međutim, kineska vlada nije odgovorila na taj upitnik. Potom je Komisija obavijestila kinesku vladu da će koristiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u Kini.

                     (33)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala i sve zainteresirane strane da u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze u pogledu primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Dva proizvođača izvoznika iznijela su primjedbe o postojanju znatnih poremećaja. Te su primjedbe detaljno razmotrene u uvodnim izjavama od 74. do 89. u nastavku.

                     (34)

                     Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti.

                     (35)

                     Komisija je 16. ožujka 2020. objavila prvu bilješku u dokumentaciji o izvorima na temelju kojih se utvrđuje normalna vrijednost („bilješka od 16. ožujka 2020.”) u kojoj je zainteresirane strane pozvala da izraze mišljenje o relevantnim izvorima koje bi mogla upotrijebiti za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugom alinejom osnovne uredbe. Komisija je u toj bilješci popisala sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji predmetnog proizvoda. Osim toga, Komisija je u toj fazi na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti utvrdila da su sljedeće zemlje moguće reprezentativne zemlje: Brazil, Kolumbija, Ekvador, Islamska Republika Iran, Kazahstan, Malezija, Mauricijus, Meksiko, Crna Gora, Ruska Federacija, Srbija, Šri Lanka, Tajland i Turska.

                     (36)

                     Komisija je svim zainteresiranim stranama dala priliku da dostave svoje primjedbe. Komisija je primila primjedbe od dvaju kineskih proizvođača izvoznika, podnositelja pritužbe i jednog uvoznika. Kineska vlada nije dostavila primjedbe.

                     (37)

                     Komisija se o primjedbama na bilješku od 16. ožujka očitovala u drugoj bilješci o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti od 25. lipnja 2020. („bilješka od 25. lipnja 2020.”). Komisija je sastavila i privremeni popis faktora proizvodnje te zaključila da u toj fazi namjerava Tursku upotrijebiti kao reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Komisija je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe te je primila primjedbe od podnositelja pritužbe, jednu grupaciju proizvođača izvoznika i jednog uvoznika. Te su primjedbe detaljno razmotrene u uvodnim izjavama od 169. do 173.

               2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1.   Predmetni proizvod

                     (38)

                     Proizvod iz ispitnog postupa jesu šipke, profili (neovisno o tome jesu li šuplji) i cijevi; nesastavljeni; neovisno o tome jesu li pripremljeni za uporabu u konstrukcijama (npr. rezani na određenu dužinu, bušeni, savijeni, oborenih bridova, navojni); izrađeni od aluminija, neovisno o tome jesu li legirani, koji sadržavaju najviše od 99,3 % aluminija.

                     (39)

                     Proizvod iz ispitnog postupka, podrijetlom iz Kine, trenutačno je razvrstan u oznake KN ex 7604 10 10, ex 7604 10 90, 7604 21 00, 7604 29 10, 7604 29 90, ex 7608 10 00, 7608 20 81, 7608 20 89 i ex 7610 90 90 (oznake TARIC 7604101011, 7604109011, 7604109025, 7604109080, 7608100011, 7608100080, 7610909010) („predmetni proizvod”). Te oznake KN i TARIC navedene su samo u informativne svrhe i nemaju obvezujući učinak na razvrstavanje proizvoda.

                     (40)

                     Predmetni proizvod obično se naziva „ekstrudiranim”, što se odnosi na najčešći postupak proizvodnje tog proizvoda iako se može proizvoditi i drugim postupcima proizvodnje kao što su valjanje, kovanje ili lijevanje.

                     (41)

                     Ovim ispitnim postupkom nisu obuhvaćeni sljedeći proizvodi:

                                 (1)

                                 proizvodi koji se spajaju (npr. zavarivanjem ili s pomoću elemenata za spajanje) u podsklopove;

                                 (2)

                                 zavarene cijevi;

                                 (3)

                                 proizvodi u zapakiranom kompletu s dijelovima potrebnima za sastavljanje gotovog proizvoda bez dodatne završne obrade ili izrade dijelova („komplet za gotove proizvode”).

                     (42)

                     Predmetni proizvod ima širok raspon primjene. Glavne krajnje primjene uključuju sljedeće:

                                 (1)

                                 izgradnja: prozori, vrata, ograde, ovješene fasade za nebodere, konstrukcije za ceste i mostove, dijelovi okvira, druge konstrukcije;

                                 (2)

                                 prijevoz: automobilski prijevoz (automobili, autobusi, kamioni, prikolice, kamioneti, kontejnerska vozila), vozila za tešku i laku željeznicu i druga vozila za masovni prijevoz, rekreacijska vozila, zrakoplovi, zračno-svemirska vozila, plovila; i

                                 (3)

                                 specijalizirani proizvodi: potrošački i komercijalni proizvodi kao što su klimatizacijski uređaji, kućanski uređaji, pokućstvo, rasvjetni uređaji, sportska oprema, osobna plovila; električne jedinice za napajanje, toplinski odvodnici, koaksijalni kabeli, sabirnice; strojevi i oprema, stalci za izlaganje hrane, hladnjaci, medicinska oprema, strukture za izloge, laboratorijska oprema i uređaji.

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (43)

                     U ispitnom postupku pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva te jednake osnovne namjene:

                                 (1)

                                 predmetni proizvod,

                                 (2)

                                 proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetne zemlje, i

                                 (3)

                                 proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                     (44)

                     Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

                     (45)

                     Tržište Unije za proizvod iz ispitnog postupka sastoji se od šipki, cijevi te punih i šupljih profila proizvedenih od različitih aluminijskih legura. Ti proizvodi imaju različite dimenzije, a neki su proizvodi dovršeni s pomoću nekoliko metoda kao što su izvlačenje, rezanje, oblikovanje itd. Svi se proizvodi prodaju u različitim korisničkim industrijama. Te su glavne korisničke industrije građevinarstvo (oko 50 %), promet (oko 30 %), strojogradnja (oko 12 %) i potrošački proizvodi (oko 8 %). Proizvodi se prodaju korisničkim industrijama izravno ili preko distributera.

                     (46)

                     I uvoz iz predmetne zemlje sastoji se od istih osnovnih vrsta proizvoda koji su proizvedeni od sličnih aluminijskih legura, sličnih dimenzija i vrsta završne obrade. Usporedbom cijena uvezenih vrsta proizvoda s onima koje prodaju proizvođači iz Unije u uzorku pokazalo se da je više od 95 % uvezenih vrsta proizvoda izravno u skladu s prodajom industrije Unije. Stoga je jasno da je tržišno natjecanje između uvoza i prodaje industrije Unije vrlo veliko.

                     (47)

                     Mnogi proizvodi iz uvoza i proizvodi industrije Unije proizvedeni su prema pojedinačnim specifikacijama kupca. Međutim, iako se ti proizvodi mogu smatrati prilagođenima, svi imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva te bi ih u ovom ispitnom postupku trebalo smatrati jednim proizvodom.

               2.3.   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

         2.3.1.   Tvrdnje da definicija opsega proizvoda nije dovoljno jasna

                     (48)

                     Određene zainteresirane strane tvrdile su da proizvod iz ispitnog postupka nije jasno definiran u Obavijesti o pokretanju postupka. Izneseni su sljedeći argumenti:

                                 (1)

                                 definiciju proizvoda iz ispitnog postupka ne treba temeljiti na metodama proizvodnje;

                                 (2)

                                 navodno proširenje definicije proizvoda izrazom „proizvedeno od aluminija” nije primjereno;

                                 (3)

                                 osporavan je pojam oznake KN „samo u informativne svrhe”.

                     (49)

                     Proizvod iz ispitnog postupka definiran je na temelju fizičkih, tehničkih i kemijskih svojstava. U definiciji se jasno navodi da su sve šipke, profili, cijevi koje ne sadržavaju više od 99,3 % aluminija obuhvaćene opsegom ispitnog postupka.

                     (50)

                     Komisija potvrđuje da se, suprotno shvaćanju određenih zainteresiranih strana, definicija proizvoda iz ispitnog postupka ne temelji na metodama proizvodnje. Iako je ekstrudiranje doista najuobičajenija metoda proizvodnje, proizvodi koji ispunjavaju fizička, tehnička i kemijska svojstva definicije proizvoda obuhvaćeni su neovisno o metodi proizvodnje.

                     (51)

                     Navodno proširenje definicije proizvoda izrazom „proizvedeno od aluminija” proizlazi iz nepotpunog tumačenja definicije proizvoda. Naime, relevantni izraz glasi „proizvedeno od aluminija, neovisno o tome je li legiran”. Ovo je samo objašnjenje uvjeta „sadržava najviše 99,3 % aluminija”, da su obuhvaćeni proizvodi od nelegiranog aluminija i aluminijskih legura, ako ne sadržavaju više od 99,3 % aluminija.

                     (52)

                     Budući da su u Obavijesti o pokretanju postupka oznake KN navedene „samo u informativne svrhe”, ta strana je tvrdila da će umetanje tako neprecizne definicije u privremenu ili konačnu verziju uredbe o uvođenju pristojbi biti očita povreda općih načela prava EU-a. Prema mišljenju te strane, tumačenje oznaka KN nije obvezujuće i takvim općim upućivanjem ugrozit će se pravna sigurnost u odnosu na opseg proizvoda. Komisija je o tome napomenula da je u Obavijest o pokretanju postupka umetnuto „samo u informativne svrhe” kako bi proizvod iz ispitnog postupka bio definiran u skladu s definicijom proizvoda iz Obavijesti o pokretanju postupka, za razliku od definicije sadržane u oznakama KN. U skladu s člankom 14. stavkom 6. osnovne uredbe, Komisija je pri pokretanju ovog ispitnog postupka uvela niz oznaka TARIC, a navedene oznake KN imale su širi opseg od predmetnog proizvoda. Tim oznakama TARIC, koje se mogu vidjeti u uvodnoj izjavi 39., identificira se predmetni proizvod u izvršnom dijelu ove privremene uredbe.

               2.3.2.   Zahtjevi za isključenje proizvoda

                     (53)

                     Uvoznik Airoldi tvrdio je da bi proizvode od ekstrudiranog aluminija iz tvrdih legura, posebno nestandardnih tvrdih legura, trebalo isključiti iz opsega proizvoda jer proizvodnja u EU-u ni približno ne zadovoljava stvarnu potražnju EU-a za takvim proizvodima.

                     (54)

                     U tom je pogledu ispitni postupak pokazao da proizvodi od ekstrudiranog aluminija iz tvrdih legura imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva kao i drugi proizvodi obuhvaćeni definicijom predmetnog proizvoda. Airoldi nije dostavio dokaz da je ponuda te vrste proizvoda nedovoljna. Komisija je zapravo utvrdila da je industrija Unije, uključujući dva proizvođača u uzorku, u razmatranom razdoblju mnogo uložila u nove preše za tvrde legure te da stoga može opskrbljivati brojne proizvode od ekstrudiranog aluminija, pa i iz tvrdih legura.

                     (55)

                     Proizvođač izvoznik Fuyao Glass tvrdio je da bi ispitni postupak trebao biti usmjeren uglavnom na one proizvode od ekstrudiranog aluminija koji se upotrebljavaju u građevinarstvu ili „za upotrebu u konstrukcijama” te da bi trebalo isključiti proizvode koje proizvodi i izvozi Fuyao Glass, kao što su automobilski dodaci.

                     (56)

                     Fuyao Glass tvrdio je nadalje da bi uzimanje u obzir razlikovnih značajki fizičkih, tehničkih i kemijskih svojstava, proizvodnog postupka, kvalitete, distribucijskih kanala, nemogućnosti zamjenjivosti i različite percepcije potrošača, kao i razlika u troškovima proizvodnje i određivanju cijena proizvoda vrlo različite krajnje namjene, zahtijevalo isključivanje njegovih proizvoda od ekstrudiranog aluminija za dekorativnu uporabu u automobilima iz opsega ispitnog postupka.

                     (57)

                     U prilog svojoj tvrdnji Fuyao Glass naveo je niz tehničkih razlika između proizvoda koje on proizvodi i izvozi i proizvoda koji se upotrebljavaju u građevinskom sektoru, kao što su vrsta aluminijske legure, određeni posebni proizvodni koraci, identifikacijske oznake, starost, pregled izgleda i pakiranje. Osim toga, Fuyao Glass tvrdio je da je homogenost ili sličnost element koji treba uzeti u obzir u definiciji proizvoda.

                     (58)

                     S obzirom na to, Komisija je utvrdila da društvo Fuyao Glass nije objasnilo zašto bi ispitni postupak trebao biti usmjeren samo na proizvode od ekstrudiranog aluminija u građevinarstvu ili „za konstrukcije”, a ne na proizvode od ekstrudiranog aluminija koje upotrebljavaju druge industrije. Proizvodi od ekstrudiranog aluminija upotrebljavaju se u brojnim industrijama, među kojima je i automobilska, i svi imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva. Iako je točno da postoje određene razlike između oblika i svojstava različitih proizvoda od ekstrudiranog aluminija, važno je napomenuti da ti predmeti imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva, odnosno da su izrađeni od aluminija, i upotrebljavaju se kao ulazni materijal (tj. poluproizvod) u proizvodnji proizvoda na kraju proizvodnog lanca. Stoga te različite vrste zapravo pripadaju predmetnom proizvodu opisanom u definiciji proizvoda.

                     (59)

                     Određeni proizvođači izvoznici (Jilin Qixing, Shandong Nollvetec Lightweight Equipment) te korisnik Alstom i njegovo udruženje UNIFE tvrdili su da bi proizvode od ekstrudiranog aluminija za sektor željezničkog prometa trebalo isključiti iz ispitnog postupka. Glavni su im argumenti za to bili da je za industriju Unije riječ o sektoru za male kupce, da će korisnik biti nerazmjerno oštećen, te da su uvozni proizvodi iz Kine prilagođena rješenja. Osim toga, tvrdili su da se na proizvode od ekstrudiranog aluminija u tom sektoru primjenjuju različiti standardi i oni imaju različita tehnička svojstva zbog čega se taj sektor razlikuje od drugih sektora.

                     (60)

                     Industrija Unije osporavala je taj zahtjev za isključenje zato što što industrija Unije ima kapacitete za proizvodnju proizvoda za sektor željezničkog prijevoza. Osim toga, industrija Unije navela je da je proizvod iz ispitnog postupka široko definiran te da su fizička, kemijska i tehnička svojstva te industrije uključena u tu definiciju.

                     (61)

                     Komisija je odbila taj zahtjev za isključenje jer nisu dostavljeni uvjerljivi dokazi da proizvodi od ekstrudiranog aluminija u sektoru željezničkog prijevoza imaju različita osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva. Štoviše, svi korisnički sektori, a zapravo i mnogi pojedinačni korisnici, imaju posebne standarde i tehničke zahtjeve, što znači da je željeznička industrija samo još jedan korisnički sektor, a ne sektor za koji bi postojali razlozi da ga se isključi iz mjera. Isto tako, nisu se mogli prihvatiti ni drugi zahtjevi koji se temelje na posebnim tehničkim standardima koje poštuju uvezeni proizvodi ni posebne krajnje namjene jer sukladnost s određenom normom sama po sebi nije razlog za isključenje iz definicije proizvoda ako proizvod ulazi u odgovarajuću definiciju. Neizbježno je da proizvodnja proizvoda od ekstrudiranog aluminija, koja je sve više usmjerena na prilagođene proizvode, ima posebne zahtjeve i standarde; ali to ne znači da je riječ o različitim osnovnim fizičkim, tehničkim i kemijskim svojstvima.

                     (62)

                     Osim toga, nekoliko proizvođača iz Unije sposobno je opskrbljivati taj sektor većinom traženih proizvoda. To je potvrđeno, na primjer, u pogledu velikih proizvoda od ekstrudiranog aluminija za željezničke vagone, jer je sektor željezničkog prijevoza naveo da njegove potrebe uspijevaju zadovoljiti tri proizvođača iz Kine i jedan iz Unije.

                     (63)

                     Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne nema razloga za isključivanje željezničkog sektora (ili njegova dijela) iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom.

                     (64)

                     Nekoliko drugih zainteresiranih strana komentiralo je proizvode koje proizvode ili uvoze te zatražilo objašnjenje jesu li uključeni u opseg proizvoda. Iako je industrija Unije iznijela primjedbe na takve zahtjeve u bilješci u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama, Komisija napominje da su te odluke u konačnici u nadležnosti nacionalnih carinskih tijela u trenutku uvoza. Posebna pozornost posvetit će se tom problemu u smislu mogućeg alternativnog opisa predmetnog proizvoda.

               3.   DAMPING

         3.1.   Primjena članka 18. osnovne uredbe

                     (65)

                     Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 24., društvo Liaoning Zhongwang Group nije surađivalo u ispitnom postupku. Isto tako, ta grupa nije dostavila nijednu primjedbu na dopis u kojem je obaviještena o tome da Komisija namjerava primijeniti odredbu iz članka 18. osnovne uredbe.

                     (66)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 32., ispitni postupak pokrenut je na temelju članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe. Komisija je kineskoj vladi poslala dva upitnika o postojanju poremećaja (5) nakon pokretanja ispitnog postupka. Kineska vlada nije dostavila primjedbe. Komisija je verbalnom notom od 25. ožujka 2020. obavijestila kinesku vladu da u vezi s time namjerava iskoristiti odredbu članka 18. osnovne uredbe te je pozvala kinesku vladu da dostavi svoju primjedbu na primjenu članka 18. Kineska vlada nije dostavila primjedbe.

               3.2.   Uobičajena vrijednost

                     (67)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

                     (68)

                     Međutim, u članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe utvrđuje se da ako se utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti i ona uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti.

                     (69)

                     Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

               3.2.1.   Postojanje znatnih poremećaja

         3.2.1.1.   Uvod

                     (70)

                     Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe određeno je da su „znatni poremećaji oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:

                                 —

                                 na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice,

                                 —

                                 prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

                                 —

                                 javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta,

                                 —

                                 nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu,

                                 —

                                 poremećaji u području troškova plaća,

                                 —

                                 pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

                     (71)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe u procjeni postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe uzima se u obzir, među ostalim, neiscrpan popis elemenata iz prethodne odredbe. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima mogući učinak jednog od tih elemenata ili više njih na cijene i troškove predmetnog proizvoda u zemlji izvoznici. Budući da taj popis nije kumulativan, doista nije potrebno voditi računa o svim elementima kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog elementa s popisa ili više njih mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi ekonomskog i upravnog ustroja zemlje izvoznice vladi daju znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog djelovanja tržišnih sila.

                     (72)

                     U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe propisano je da [a]ko Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.

                     (73)

                     Na temelju te odredbe Komisija je izradila Izvješće o Kini (dalje u tekstu „Izvješće”) (6) iz kojeg je vidljivo da dolazi do znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih faktora proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) i u pojedinim sektorima (na primjer, čelika i kemikalija). Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka. U pritužbi su navedeni i određeni relevantni dokazi koji dopunjuju Izvješće. U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka.

                     (74)

                     Ta je pritužba sadržavala informacije o dodatnim studijama i izvješćima u kojima se analizira stanje kineske aluminijske industrije. Prvi izvor bilo je izvješće o prekapacitiranosti u Kini koje je izdala Gospodarska komora Europske unije u Kini („Izvješće gospodarske komore EU-a”), a s pomoću kojega je dokazano postojanje viška proizvodnih kapaciteta u Kini. Drugo, podnositelj pritužbe naveo je dokument OECD-a pod nazivom „Mjerenje poremećaja na međunarodnim tržištima – vrijednosni lanac aluminija” („Studija OECD-a”) (7) u kojem se pomno analizira pitanje financijskih subvencija dodijeljenih društvima u aluminijskoj industriji, kao i činjenica da su izvozni porezi na primarni aluminij i djelomični povrat PDV-a na izvoz određenih proizvoda od aluminija ograničili izvoz primarnog aluminija i potaknuli proizvodnju i izvoz poluproizvoda i gotovih proizvoda od aluminija, među ostalim i od ekstrudiranog aluminija. Naposljetku, podnositelj pritužbe istaknuo je da je u nedavnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera u pogledu antidampinških pristojbi na uvoz određene aluminijske folije u svicima podrijetlom iz Kine (8) Komisija potvrdila postojanje znatnih poremećaja i taj je nalaz bio sustavne prirode, a ne ograničen na predmetni proizvod u tom konkretnom ispitnom postupku te nema razloga za odstupanje od te metodologije.

                     (75)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 66., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi u početnoj fazi potkrijepila ili osporila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu, a koje je dostavio podnositelj pritužbe.

                     (76)

                     Primjedbe su dostavljene na pokretanje postupka u ime dvaju proizvođača izvoznika, GuangDong HaoMei New Materials Co., Ltd i GuangDong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd. (Haomei i King Metal). Prvo, te su zainteresirane strane tvrdile da su subvencije koje su primile bile minimalnog iznosa i da su bile usmjerene na tehnološku i informatičku nadogradnju. Nadalje, proizvođači izvoznici tvrdili su da su potpore koje su primili usporedive s potporama koje su u EU-u dodijeljene visokotehnološkim poduzećima radi ostvarenja ciljeva od javnog interesa, kao što su unapređenje tehnološke transformacije i digitalizacija, te naveli niz europskih zakona o financijskoj potpori poduzećima.

                     (77)

                     Treće, Komisija podsjeća da se za potrebe utvrđivanja postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe potencijalni učinak jednog ili više elemenata navedenih u toj odredbi analizira u odnosu na cijene i troškove u zemlji izvoznici. U tom se kontekstu ne uzimaju u obzir struktura troškova i mehanizmi formiranja cijena na drugim tržištima, kao što su pitanja koja se odnose na financijsku potporu, npr. onu koja se dodjeljuje u EU-u. Usto, Komisija podsjeća da su znatni poremećaji u Kini procijenjeni na razini zemlje. Stoga, čak i ako proizvođači izvoznici nisu imali koristi od znatnog državnog financiranja, oba su društva ispunjavala uvjete za financijsku potporu kako je opisano u odjeljcima 3.2.1.8. i 3.2.1.5. u nastavku. To je zato što su, kako je objašnjeno u odjeljku 3.2.1.4., oba proizvođača izvoznika podlijegala, kao i sva društva u sektoru aluminija, kineskim dokumentima o državnom planiranju i smjernicama te su imali pristup financiranju putem kineskog financijskog sustava opisanog u odjeljku 3.2.1.8. Banke i druge financijske institucije slijede smjernice kineske vlade i olakšavaju pristup financiranju za sudionike na tržištu, uključujući proizvođače proizvoda od aluminija, čime se stvara financijska sigurnosna mreža za ta poduzeća i daje im se dodatna prednost u usporedbi s konkurencijom izvan Kine.

                     (78)

                     Drugo, proizvođači izvoznici tvrdili su da se pritužba odnosi na znatne poremećaje koji utječu na cijene i troškove u vrlo općenitom smislu te da ti elementi nisu posebno primjenjivi na njih. Proizvođači izvoznici tvrdili su da, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe, za izračun uobičajene vrijednosti Komisija može upotrijebiti domaće troškove ako je sigurno utvrđeno da nisu narušeni, na temelju točnih i primjerenih dokaza, a tu bi ocjenu trebalo provesti za svakog izvoznika i svakog proizvođača odvojeno. Haomei i King Metal tvrdili su da su se dokazi o znatnim poremećajima sadržani u pritužbi, na temelju različitih izvješća, uglavnom odnosili na kinesko gospodarstvo i kineski sektor aluminija te da nisu automatski primjenjivi na ta dva proizvođača izvoznika.

                     (79)

                     S obzirom na prethodno navedeno, Komisija napominje da se postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe utvrđuje na razini zemlje. Ako se utvrdi postojanje znatnih poremećaja, odredbe članka 2. stavka 6.a primjenjuju se na sve proizvođače izvoznike u Kini. U svakom slučaju, istom odredbom osnovne uredbe proizvođačima izvoznicima omogućuje se da dokažu da na njihove domaće troškove ne utječu znatni poremećaji i u tom slučaju se ti troškovi mogu upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti. Međutim, nisu utvrđeni domaći troškovi koji nisu narušeni, na temelju točnih i odgovarajućih dokaza, među ostalim ni u okviru odredbe za zainteresirane strane iz članka 2. stavka 6.a točke (c). Konkretno, proizvođači izvoznici nisu dostavili točne i primjerene dokaze o nenarušenim cijenama i troškovima. S obzirom na nalaze ispitnog postupka navedene u odjeljku 3.2.1.10. i u nedostatku dokaza da se ti nalazi ne odnose na domaće troškove tih proizvođača izvoznika, ta tvrdnja je odbačena.

                     (80)

                     Treće, proizvođači izvoznici tvrdili su da su i izvješće Komisije i izvješće gospodarske komore EU-a vrlo općeniti jer govore o općim problemima u industriji aluminija koji se, međutim, ne odnose konkretno na Haomei i King Metal. Slično tome, studija OECD-a bila je usmjerena na najveće proizvođače, a iako oni jesu glavni primatelji državnih subvencija u Kini, u tom je dokumentu potvrđeno da ostali proizvođači, uključujući proizvođače poluproizvoda, ne dobivaju velike državne subvencije. Nadalje, dva proizvođača izvoznika ne primaju prekomjerne iznose državnih subvencija, kako je detaljno opisano u primljenim primjedbama u kojima se navode sve državne potpore koje su primili Haomei i King Metal. Stoga dva proizvođača izvoznika ne dobivaju državne subvencije onoliko koliko dobivaju najveći proizvođači i stoga njihove cijene nisu narušene.

                     (81)

                     Komisija je podsjetila da je postojanje znatnih poremećaja utvrđeno za zemlju izvoznicu u cjelini u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b). Stoga su ta tri izvješća s pomoću kojih se dokazalo postojanje znatnih poremećaja relevantna za ispunjavanje zahtjeva iz članka 2. stavka 6.a točke (b). U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) upotreba domaćih troškova dopuštena je ako je pouzdano utvrđeno da nisu narušeni na razini pojedinačnih proizvođača izvoznika. Činjenica da dva proizvođača izvoznika nisu ostvarila korist od subvencija na istoj razini kao drugi, veći proizvođači nije relevantna u ovom slučaju, kako je dodatno objašnjeno u uvodnim izjavama od 76. do 77.

                     (82)

                     Nadalje, dva proizvođača izvoznika tvrdila su da njihove cijene energije i troškovi plaća nisu narušeni te da nema dokaza za tvrdnju da znatni poremećaji utječu na ta dva faktora proizvodnje.

                     (83)

                     Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 77., postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe utvrđuje se na razini zemlje, a odredbama članka 2. stavka 6.a proizvođačima izvoznicima omogućuje se da dokažu da na njihove domaće troškove ne utječu znatni poremećaji te se oni u tom slučaju mogu upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti. Međutim, u ovom slučaju nije na temelju točnih i odgovarajućih dokaza utvrđeno da domaći troškovi energije ili domaće plaće nisu narušeni, ni u okviru odredbe za zainteresirane strane iz članka 2. stavka 6.a točke (c). Nijedan proizvođač izvoznik nije dostavio dokaze da njegovi troškovi energije i rada nisu narušeni. Stoga je njihova tvrdnja u tom pogledu odbačena.

                     (84)

                     U pogledu kineskog povrata PDV-a na izvoz određenih proizvoda od aluminija, Haomei i King Metal tvrdili su da nisu profitirali od povrata PDV-a za šipke te da su iskoristili samo 10 %-tno smanjenje poreza na dobit.

                     (85)

                     Prvo, proizvođači izvoznici koji su iznijeli primjedbe nisu otkrili dodatne pojedinosti, osim informacija o šipkama, o tome mogu li drugi proizvodi koje oni izvoze podlijegati povratu PDV-a. Drugo, kako je Komisija utvrdila u svojem izvješću, kineska politika povrata PDV-a posebno je relevantna kao dokaz narušavanja troškova ulaznih materijala (tj. primarnog aluminija) koji se upotrebljavaju u proizvodnji predmetnog proizvoda. I da za izvoz određenih proizvoda od aluminija društva Haomei i King Metal ne dobivaju povrat PDV-a. to ne bi promijenilo činjenicu da su cijene sirovina koje oni upotrebljavaju u proizvodnom procesu narušene politikom izuzeća od plaćanja PDV-a na razini cijele zemlje. Navedeni proizvođači izvoznici nisu dostavili dokaze koji bi upućivali na suprotno. Stoga je njihova tvrdnja odbačena.

                     (86)

                     Nadalje, dva proizvođača izvoznika tvrdila su da se u njihovu trgovačkom pravu ni u statutima društava ne spominje uloga partijskog komiteta te da se na njih primjenjuju zakoni o stečaju, trgovačkim društvima i vlasništvu. Tvrdili su da revizije redovito provode ovlašteni javni računovođe te da su proračuni transparentni i javno dostupni.

                     (87)

                     Komisija podsjeća da prema statutu KPK-a sva kineska trgovačka društva moraju osnovati partijsku ćeliju, kako je detaljno objašnjeno u uvodnoj izjavi 105. Stoga činjenica da u statutu obaju proizvođača izvoznika nisu postojale posebne odredbe ne mijenja činjenicu da prisutnošću države u partijskim ćelijama KPK utječe na poslovne odluke u slučaju većine korporativne strukture Kine (9). To povećava ukupni utjecaj i kontrolu KPK-a nad kineskim gospodarstvom. Zato takva državna intervencija ne utječe samo na kineske proizvođače izvoznike, nego i na proizvođače sirovina i ulaznih materijala koje upotrebljavaju ti proizvođači izvoznici (uključujući Haomei i King Metal), što dovodi do narušavanja cijena tih ulaznih materijala. U spisu nema dokaza kojima bi se osporila ta činjenica. Drugo, Komisija je u odjeljku 3.2.1.6. na razini zemlje utvrdila narušavanja u pogledu provedbe zakona o stečaju, zakona o trgovačkim društvima i o vlasništvu, u skladu sa zahtjevima iz članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje. Nisu dostavljeni dokazi kojima bi se dokazalo da poremećaji prisutni na razini zemlje nisu primjenjivi na ta dva proizvođača izvoznika. Obje su tvrdnje stoga odbačene.

                     (88)

                     Drugi proizvođač izvoznik, tj. grupa Press Metal, dostavio je primjedbe u pogledu postojanja znatnih poremećaja kao odgovor na bilješku od 16. ožujka 2020. Proizvođač izvoznik tvrdio je da Komisija ne bi trebala pokrenuti postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe prije nego što sa sigurnošću utvrdi postojanje znatnih poremećaja. Stoga, prema mišljenju tog izvoznika, dok se sa sigurnošću ne utvrdi postojanje znatnih poremećaja, Komisija ne bi trebala poduzimati korake kao što su slanje upitnika u skladu s člankom 2. stavkom 6.a i početak traženja reprezentativne zemlje.

                     (89)

                     Komisija je objasnila da, iako se utvrđivanje stvarnog postojanja znatnih poremećaja i posljedične primjene metodologije propisane člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) provodi samo u trenutku privremene i/ili konačne objave, člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) utvrđuje se obveza prikupljanja podataka potrebnih za primjenu te metodologije ako je ispitni postupak pokrenut na toj osnovi. U tom je slučaju Komisija smatrala da su dokazi o znatnim poremećajima koje je dostavio podnositelj pritužbe dovoljni za pokretanje ispitnog postupka. U Obavijesti o pokretanju postupka to je jasno navedeno u točki 3. u skladu s obvezom utvrđenom u članku 2. stavku 6.a točki (e) osnovne uredbe. Stoga je Komisija poduzela potrebne korake u primjeni članka 2. stavka 6.a točke (e) osnovne uredbe. Taj postupak uključuje slanje upitnika i traženje mogućih odgovarajućih reprezentativnih zemalja. Nadalje, člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugim podstavkom Komisiji se nameće dodatna obveza da odmah nakon pokretanja postupka obavijesti strane o relevantnim izvorima koje namjerava koristiti. To je pravni temelj za informacije zatražene u upitniku o bilješkama o faktorima proizvodnje, kako je detaljno navedeno u uvodnim izjavama od 35. do 37. Na temelju svih tih elemenata Komisija je odbacila tu tvrdnju.

                     (90)

                     Komisija je ispitala je li primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je to učinila na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u kineskom gospodarstvu općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući predmetni proizvod.

               3.2.1.2.   Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u Kini

                     (91)

                     Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu socijalističkog tržišnog gospodarstva. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i služi kao temelj za upravljanje gospodarstvom Kine. Temeljno je načelo sljedeće: proizvodna sredstva u socijalističkom javnom vlasništvu, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika. Gospodarstvo u državnom vlasništvu jest pokretačka sila nacionalnoga gospodarstva, a država ima zadaću osigurati njegovu konsolidaciju i rast (10). Stoga opći ustroj kineskoga gospodarstva ne samo da omogućuje znatne državne intervencije u gospodarstvo, nego su takve intervencije izrijekom propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (11).

                     (92)

                     Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a međusobno su povezane na svakoj razini (pravna, institucionalna, osobna) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne mogu razlikovati. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veću važnost jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine umetnuta je nova druga rečenica koja glasi: glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine (12). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad kineskim gospodarskim sustavom. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

                     (93)

                     Kineska država provodi intervencionističku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (13). Intervencionistički gospodarski instrumenti koje primjenjuju kineska tijela raznovrsni su te uključuju sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja.

                     (94)

                     Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjerom kineskoga gospodarstva upravlja se u okviru složenog sustava industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Planovi su na pokrajinskoj razini podrobni, dok se u nacionalnim planovima određuju širi ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju ostvariti. Izričiti proizvodni ciljevi bili su uobičajeni u prošlim ciklusima planiranja, a sad ih sadržavaju samo određeni planovi. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti praktički moraju prilagođavati svoje poslovne aktivnosti stvarnosti koja je određena sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.2.1.5. u nastavku) (14).

                     (95)

                     Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu Kine prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve državne industrijske politike, umjesto da u prvom redu procjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.2.1.8. u nastavku) (15). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava kao što su tržišta dionica, tržišta obveznica, tržišta privatnog vlasničkog kapitala itd. Uz bankarski sektor i ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (16).

                     (96)

                     Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvo javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje drugih ciljeva politike osim gospodarske učinkovitosti, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (17). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Tijela upotrebljavaju provjere ulaganja i različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važne instrumente za podupiranje ciljeva industrijske politike, kao što je održavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili poticanje domaće industrije (18).

                     (97)

                     Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim aksiomima kojima se predviđaju i potiču brojne raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (19).

               3.2.1.3.   Znatni poremećaji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) prvom alinejom osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice

                     (98)

                     Poduzeća koja posluju u vlasništvu ili pod kontrolom države, koja država politički nadzire ili im pruža smjernice čine ključan dio gospodarstva u Kini.

                     (99)

                     Kineska vlada i KPK održavaju strukture preko kojih imaju stalan utjecaj na poduzeća, osobito ona u državnom vlasništvu. Država (a u mnogim aspektima i KPK) ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća u državnom vlasništvu provode opće gospodarske politike nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u njihovu donošenju operativnih odluka. To se u pravilu postiže rotacijom kadrova između državnih tijela i poduzeća u državnom vlasništvu, prisutnošću članova partije u izvršnim tijelima poduzeća u državnom vlasništvu i partijskih ćelija u društvima (vidjeti i odjeljak 3.2.1.4.) te oblikovanjem korporativne strukture u sektoru poduzeća u državnom vlasništvu (20). Zauzvrat, poduzeća u državnom vlasništvu imaju poseban status u kineskom gospodarstvu koji im donosi niz gospodarskih koristi, ponajprije zaštitu od tržišnog natjecanja i povlašteni pristup relevantnim ulaznim čimbenicima, uključujući financiranje (21). Elementi koji upućuju na postojanje državne kontrole nad poduzećima u sektoru aluminija dodatno su analizirani u odjeljku 3.2.1.5. u nastavku.

                     (100)

                     U studiji OECD-a, koju je podnositelj pritužbe predao kao dokaz, upućuje se na poduzeća u državnom vlasništvu u sektoru aluminija koja u svojim regulatornim podnescima izričito ističu kako državno vlasništvo utječe na relevantne industrijske politike i kako državno vlasništvo znači državnu potporu. Konkretnije, jedno poduzeće u državnom vlasništvu u svojem prospektu za obveznice iz 2016. navodi da je jedno od 52 temeljnih poduzeća u državnom vlasništvu, da ima ključnu ulogu u oblikovanju i provedbi politika u sektoru električne energije te da prima sveobuhvatnu i trajnu potporu kineske vlade. Drugo poduzeće u državnom vlasništvu u svojem prospektu za obveznice iz 2017. upućuje na činjenicu da nadležna pokrajinska vlada može izvršiti znatan utjecaj na tu grupu (22).

                     (101)

                     Kina je najveći proizvođač aluminija na svijetu, a nekoliko velikih poduzeća u državnom vlasništvu nalazi se među najvećim pojedinačnim svjetskim proizvođačima. Prema procjenama, poduzeća u državnom vlasništvu čine više od 50 % ukupno proizvedenog primarnog aluminija u Kini (23). I u studiji industrije obojenih metala u Kini upućuje se na činjenicu da poduzeća u državnom vlasništvu imaju prevladavajući udio na domaćem tržištu (24). Iako se povećanje kapaciteta zabilježeno posljednjih godina djelomično pripisuje društvima u privatnom vlasništvu, takvo bi povećanje kapaciteta obično uključivalo i različite oblike sudjelovanja (lokalne) vlade, kao što je toleriranje nezakonitog širenja kapaciteta (25). Osim toga, povećao se i kapacitet za proizvodnju aluminija među glavnim poduzećima u državnom vlasništvu, iako u manjoj mjeri (26).

                     (102)

                     Osim što kontrolira poduzeća u državnom vlasništvu, kineska vlada utječe i na društva u privatnom vlasništvu u Kini. Na primjer, Komisija je utvrdila da je jedno od društava u uzorku, Press Metal Group, priznalo da je zadnjih godina primilo financijsku potporu države. Predsjednik uprave društva Guan Baoqiang izjavio je: vlada podupire preobrazbu našeg poduzeća prema inteligentnoj proizvodnji u raznim aspektima. Društvo kći našeg novoosnovanog visokotehnološkog poduzeća iskoristilo je 2011. povlastice koje je dodijelila vlada, kao što su porezne olakšice i slično. Da bi proizvodni lanac postao pametniji i automatiziraniji, lani smo uveli opsežnu visokokvalitetnu inteligentnu opremu vrijednu više od 100 milijuna RMB, a vlada je odobrila subvenciju za tehnološku transformaciju. Sada ćemo spontano obratiti pozornost na vladine politike potpore industriji (27).

                     (103)

                     Nadalje, prema prospektu za inicijalnu javnu ponudu proizvođača izvoznika Guangdong Haomei New Materials Co. Ltd., društvo je redovito primalo vladine subvencije. Tijekom izvještajnog razdoblja taj je proizvođač izvoznik dobio sljedeće iznose: 11 318 300 RMB u 2016., 17 020 800 RMB u 2017., 11 486 700 RMB u 2018. Ti su prijenosi iznosili 11,28 %, 13,24 % odnosno 11,16 % dobiti društva. U istom se dokumentu navodi i važnost tih subvencija za trgovačko društvo: Tijekom izvještajnog razdoblja određeno jamstvo za financiranje dale su državne subvencije koje je društvo primilo. Ako se promatra omjer državnih subvencija i dobiti, poslovni rezultati društva ne ovise uvelike o državnim subvencijama. Ipak, ako poduzeće u budućnosti ne bude moglo primati državne subvencije, to bi moglo utjecati na novčani tok i rezultate poslovanja poduzeća (28).

                     (104)

                     S obzirom na učestale državne intervencije u industriji aluminija i visok udio poduzeća u državnom vlasništvu u tom sektoru, čak ni proizvođači u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u skladu s tržišnim uvjetima. Doista, javna i privatna poduzeća u sektoru aluminija također se politički nadziru i usmjeravaju kako je objašnjeno u odjeljku 3.2.1.5. u nastavku.

               3.2.1.4.   Znatni poremećaji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) drugom alinejom osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

                     (105)

                     Osim što kontrolira gospodarstvo vlasništvom nad poduzećima u državnom vlasništvu i drugim alatima, NRK može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u društvima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (29), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. U skladu s kineskim zakonodavstvom o trgovačkim društvima organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (30)), a društvo mora omogućiti potrebne uvjete za rad partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK nastoji, kao pitanje političkog načela, sve više kontrolirati poslovne odluke poduzeća u državnom vlasništvu. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” i da se pridržavaju partijske stege (31). U 2017. zabilježeno je da partijske ćelije postoje u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da se organizacije KPK-a sve više potiče da imaju konačnu riječ u donošenju poslovnih odluka u društvima u kojima djeluju (32). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače aluminija i dobavljače njihovih ulaznih elemenata.

                     (106)

                     Sljedeći primjeri prikazuju prethodno navedeni trend sve veće razine intervencije kineske vlade u sektoru aluminija:

                     (107)

                     Kako je Komisija utvrdila u drugom ispitnom postupku o određenom aluminijskom folijom u svicima (33), China Aluminium International Engineering Corporation Limited („Chalieco”), kineski proizvođač aluminija u državnom vlasništvu, izmijenio je 2017. svoj statut te je veću važnost dao ulozi partijskih ogranaka u društvu. Uključeno je čitavo poglavlje o partijskom odboru, a u njegovu članku 113. navodi se sljedeće: Pri odlučivanju o važnim korporativnim pitanjima Odbor se prethodno savjetuje s Partijskim odborom Društva (34). Nadalje, u svojem godišnjem izvješću za 2017. (35) društvo Aluminum Corporation of China („Chalco”) navodi da su određeni direktori, članovi nadzornog odbora i više rukovodeće osoblje, uključujući predsjednika uprave i izvršnog direktora te predsjednika nadzornog odbora, članovi KPK-a.

                     (108)

                     U pogledu jednog drugog društva u državnom vlasništvu koje posluje u kineskom sektoru aluminija, Komisija je utvrdila da izvršni direktor i predsjednik društva He Zhihui obnaša dužnost tajnika Komiteta Komunističke partije, a predsjednik nadzornog odbora društva Ye Guohua član je Komiteta Komunističke partije.

                     (109)

                     Bliske veze s državom i njezinom ideologijom odražavaju se i u opisu na internetskim stranicama drugog društva – Xinfa Group. Društvo pristaje na smjernice socijalističke ideologije Xi Jinpinga s kineskim obilježjima u novom dobu (36). Istodobno je Pokrajinski komitet Komunističke partije 2001. dodijelio predsjedniku društva Shandong Xinfa Group počasnu titulu Istaknutog člana Komunističke partije pokrajine Shandong. Bio je i član 10. i 11. nacionalnog narodnog kongresa (37).

                     (110)

                     I Zhang Bo, izvršni direktor i glavni direktor velikog proizvođača društva China Hongqiao Group, izabran je za člana 12. saziva Narodnog kongresa pokrajine Shandong te je 2010. dobio titulu „uzornog radnika”. Istodobno, Zhang Bo obnaša dužnost potpredsjednika Kineskog udruženja industrije obojenih metala i predsjednika Udruženja industrije aluminija Shandong (38). Komisija je utvrdila i da je potpredsjednik društva Hongqiao Group Deng Wenqiang bio član 15., 16. i 17. saziva Narodnog kongresa okruga Zoupinga i 9. i 10. saziva Narodnog kongresa grada Binzhoua (39).

                     (111)

                     U drugom primjeru prisutnost KPK-a u jednom od društava u uzorku, Liaoning Zhongwang Group Co. Ltd., potvrđena je sljedećim informacijama: Od sedam članova partijskog komiteta društva, tajnik partijskog komiteta ujedno je i zamjenik glavnog direktora društva, a ostalih je šest članova partijskog komiteta na položajima zamjenika glavnog direktora, direktora tvornice i drugim položajima. Zajedno s upravljačkom razinom društva, partijski komitet društva uspostavio je „zajedničke sastanke” i „redovite sastanke radi razmjene mišljenja” te druge sustave i dužan je na odgovarajući način upravi dati povratne informacije o mišljenjima i prijedlozima prikupljenima od osoblja i radnika, što će biti važno za donošenje znanstvenih odluka u društvu. Partijski demokratski centralizam primjenjuje se na odlučivanje o važnim pitanjima u poduzeću, a partijski interni sustav procjene uvodi se u upravljanje ljudskim resursima poduzeća kako bi se donosile znanstvene odluke (40).

                     (112)

                     Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.2.1.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (41). Stoga prisutnost države u poduzećima, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu, u sektoru aluminija i u drugim sektorima (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih materijala) omogućuju kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove.

               3.2.1.5.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

                     (113)

                     Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Sustav planiranja u Kini općenito dovodi do toga da se resursi usmjeravaju u sektore za koje je vlada utvrdila da su strateški ili u nekom drugom političkom smislu važni, umjesto da ih raspodjeljuje u skladu s tržišnim silama (42).

                     (114)

                     Na primjer, vlada ima ključnu ulogu u razvoju kineskog sektora aluminija. To je potvrđeno u brojnim planovima, direktivama i drugim dokumentima koji se izravno ili neizravno odnose na taj sektor, a izdaju se na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini. Tim i drugim instrumentima država usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja sektora aluminija. Takve mjere imaju važan izravan ili neizravan utjecaj na troškove proizvodnje proizvoda od ekstrudiranog aluminija.

                     (115)

                     U skladu s nalazima Komisije u predmetu koji se odnosi na određenu aluminijsku foliju u svitcima podrijetlom iz Kine (43), i na ovaj su predmet primjenjive sljedeće činjenice u vezi s proizvodima od ekstrudiranog aluminija, koji su također proizvodi na kraju proizvodnog lanca od aluminija:

                     (116)

                     Iako 13. petogodišnji plan za gospodarski i socijalni razvoj (44) ne sadržava posebne odredbe o aluminiju, za industriju obojenih metala općenito predviđena je strategija promicanja suradnje u pogledu međunarodnog proizvodnog kapaciteta i proizvodnje opreme. Kako bi se ti ciljevi ostvarili, u planu se potvrđuje da će se ojačati sustavi potpore povezani s oporezivanjem, financijama, osiguranjem, platformama za ulaganja i financiranje te platformama za procjenu rizika (45).

                     (117)

                     U odgovarajućem sektorskom planu, Planu razvoja industrije obojenih metala (2016.–2020.) („Plan”), utvrđuju se konkretne politike i ciljevi koje vlada namjerava ostvariti u nizu industrija obojenih metala (46), uključujući industriju aluminija.

                     (118)

                     Cilj je Plana unapređenje asortimana vrsta proizvoda koje proizvodi kineska industrija aluminija, među ostalim podupiranjem inovacija. U njemu se poziva na brzi razvoj sustava mješovitog vlasništva i jačanje dinamičnosti poduzeća u državnom vlasništvu. Predviđaju se i mogućnost stvaranja zaliha obojenih metala i poboljšanje sigurnosti resursa, uključujući aluminij, te se određuju konkretni kvantitativni ciljevi za smanjenje potrošnje električne energije, povećanje omjera recikliranog aluminija u proizvodnji i povećanje iskorištenosti kapaciteta (47).

                     (119)

                     U Planu se predviđaju i strukturne prilagodbe sa strožom kontrolom novih talionica te uklanjanje zastarjelih kapaciteta. Njime se predviđa zemljopisna raspodjela postrojenja za preradu, usmjeren je na projekte za povećanje iskorištavanja resursa boksita i glinice te obuhvaća opskrbu električnom energijom i politiku određivanja cijena (48).

                     (120)

                     S obzirom na širok opseg mjera i politika, taj je plan nastavak Plana revitalizacije i prilagodbe industrije obojenih metala iz 2009., koji je donesen kako bi se ublažili negativni učinci financijske krize na industriju obojenih metala. Ključni ciljevi utvrđeni u planu uključuju, među ostalim, kontrolu obujma proizvodnje, restrukturiranje, nabavu sirovina, politiku poreza na izvoz, sigurnost resursa, stvaranje zaliha, tehnološke inovacije, financijsku politiku te planiranje i provedbu (49).

                     (121)

                     Standardni uvjeti primjenjivi na industriju aluminija još su jedan dokument politike usmjeren na sektor aluminija, koji je Ministarstvo industrije i informacijske tehnologije izdalo 18. srpnja 2013. kako bi se ubrzala strukturna prilagodba i spriječilo nekontrolirano širenje kapaciteta za taljenje aluminija. Standardnim uvjetima uvedene su minimalne količine proizvodnje za nova postrojenja, standardi kvalitete i sigurnost opskrbe za uvezeni i domaći boksit i glinicu. U Standardnim uvjetima navodi se da je Ministarstvo industrije i informacijske tehnologije tijelo zaduženo za standardizaciju industrije aluminija i upravljanje tom industrijom te za objavu popisa društava s odobrenjem za poslovanje u aluminijskoj industriji (50).

                     (122)

                     U Smjernicama o stvaranju izvrsnog tržišnog okruženja, poticanju strukturne prilagodbe i preobrazbe industrije obojenih metala te povećanju koristi koje je 2016. izdao Ured za opće poslove Državnog vijeća (2016/42) (51) kineska tijela navode kao glavne ciljeve optimizaciju strukture industrije obojenih metala; U osnovi uravnotežiti ponudu i potražnju ključnih kategorija proizvoda; Održati stopu iskorištenosti kapaciteta proizvodnje elektrolitičkog aluminija iznad 80 %; Bitno povećati sigurne kapacitete opskrbe mineralnim resursima kao što su bakar i aluminij (52). Taj dokument predviđa i strogi nadzor nad novim proizvodnim kapacitetima. Da bi se to ostvarilo, država zahtijeva da se: osigura provedba nužnih novih (transformiranje, proširenje) projekata gradnje tvornica za proizvodnju elektrolitičkog aluminija; […] Upotrebljavaju socijalni nadzor i drugi alati; Pojačaju nadzor i inspekcije; Ozbiljno istraže i rješavaju slučajevi u kojima se novim projektima elektrolitičkog aluminija krše propisi (53). Te odredbe pokazuju velik stupanj intervencije kineske vlade u sektor obojenih metala, uključujući aluminijski.

                     (123)

                     Prethodno navedeno upletanje države u funkcioniranje sektora aluminija putem planskih dokumenata postoji i na pokrajinskoj razini. Na primjer, u Obavijesti Vlade pokrajine Shandong o provedbenom planu za ubrzavanje visokokvalitetnog razvoja sedam energetski intenzivnih industrija (2018/248) od 6. studenoga 2018. zahtijeva se poticanje proširenja vrijednosnog lanca industrije elektrolitičkog aluminija sljedećim mjerama: Dodatnim povećanjem udjela fine i dubinske obrade elektrolitičke aluminijeve tekućine i materijala za preradu aluminija; Ubrzanjem i poticanjem proširenja lanca industrije aluminija na gotove proizvode i visokokvalitetne proizvode; Širenjem upotrebe visokokvalitetnih aluminijskih materijala; Povećavanjem mogućnosti razvoja industrije prerade aluminija (54).

                     (124)

                     Kako je Komisija utvrdila u svojem Izvješću, država je intervenirala u funkcioniranje sektora aluminija mnogo godina prije izdavanja prethodno navedenih dokumenata o politici, što je, na primjer, prikazano u Smjernicama za ubrzavanje restrukturiranja industrije aluminija („Smjernice za restrukturiranje”) (55), koje je NDRC izdao u travnju 2006. U njima se aluminij smatra temeljnim proizvodom u razvoju nacionalnog gospodarstva. U tim smjernicama za restrukturiranje navedeno je da se u provedbi politike industrijskog razvoja koju je odobrilo Državno vijeće moraju ostvariti posebni ciljevi u određenim područjima. Ta su područja bila sljedeća: povećanje koncentracije u industriji, pristup financijskom kapitalu (vidjeti i odjeljak 3.2.1.8. u nastavku), organizacija industrije, stroga kontrola izvoza elektrolitičkog aluminija i uklanjanje zastarjelih kapaciteta.

                     (125)

                     Nadalje, Komisija je utvrdila da kineska država ometa slobodno djelovanje tržišnih sila u sektoru proizvoda od aluminija na početku proizvodnog lanca, dakle u proizvodnji ulaznih materijala i ulaznih materijala za ulazne materijale koje upotrebljavaju proizvođači predmetnog proizvoda. U tom pogledu, na primjer, u Obavijesti o poticanju urednog razvoja industrije glinice (2018/1655), koju je 28. prosinca 2018. izdao Glavni ured MIIT-a (56), u odnosu na glinicu (ključni ulazni materijal u proizvodnji primarnog aluminija) navodi se da pod vodstvom socijalističke ideologije Xi Jinpinga s kineskim obilježjima u novom vremenu, [sve relevantne strane] dužne su sveobuhvatno i temeljito provoditi duh 19. nacionalnog kongresa Partije; pridržavati se općeg usmjerenja prema stabilnosti u radu; pridržavati se novog koncepta razvoja; usmjeriti se na strukturne reforme na strani ponude; u potpunosti iskoristiti presudnu ulogu tržišta u dodjeljivanju resursa, bolje uključiti vladu, […] zadovoljiti domaće razvojne potrebe i poticati uredan i zdrav razvoj industrije glinice (57). Taj dokument navodi i da su pokrajinske komisije za razvoj i reforme te uprava MIIT-a dužni: pratiti trenutačna kretanja u industriji glinice u svojoj regiji; upotrijebiti kombinirani pristup upravljanju gospodarskim i socijalnim razvojem svoje regije, industrijske baze, tržišne potražnje i potrošnje energije te kapaciteta za zaštitu okoliša; jačati znanstveno planiranje razvoja sektora glinice; koordinirati opseg i raspored razvoja industrije u svojoj regiji; osigurati demonstraciju projekata; strogo se pridržavati uvjeta za gradnju; uredno podupirati izgradnju projekata; jačati nadzor nad cijelim procesom; pobrinuti se da stupanj razvoja industrije odgovara potražnji na domaćem tržištu i lokalnom kapacitetu; sprečavati prebrzu gradnju (58). Kako bi se to postiglo, dokument propisuje jačanje nadzora i inspekcije: U skladu sa zahtjevima iz ove obavijesti, Nacionalna komisija za razvoj i reformu, Ministarstvo industrije i informacijske tehnologije, zajedno s Udruženjem kineske industrije obojenih metala i drugim relevantnim stranama, dužna je provoditi inspekcije građevinskih projekata za glinicu u obliku upita, istraživanja i nasumičnih ispitivanja. Nastupe li problemi, treba ih rješavati strogo u skladu s relevantnim propisima (59). Prethodno opisane odredbe pokazuju stupanj državne intervencije i nadzora nad kineskim tržištem glinice – važnog ulaznog materijala za proizvodnju primarnog aluminija, koji je sirovina za proizvode od ekstrudiranog aluminija.

                     (126)

                     Električna energija još je jedan ulazni faktor u proizvodnji predmetnog proizvoda, a čini 2 %–3 % troška proizvodnje ekstrudiranog aluminija. Komisija je pronašla dokaze o poremećajima koje je prouzročila država i koji utječu na cijenu električne energije isporučene kineskim proizvođačima aluminija. Konkretno, utvrđeno je da je država intervenirala u korist kineskih proizvođača putem diferenciranih i povoljnijih cijena energije. U spomenutim Smjernicama o stvaranju izvrsnog tržišnog okruženja, poticanju strukturne prilagodbe i preobrazbe industrije obojenih metala te povećanju koristi, kineska tijela priznala su kao cilj politike nastaviti provedbu diferencirane politike cijena električne energije; Poticati prihvatljive korisnike električne energije na sklapanje izravnih ugovora s poduzećima za proizvodnju električne energije; Cijene odrediti pregovorima. (60). Komisija je utvrdila da se slične mjere provode i na pokrajinskoj razini. Na primjer, u pokrajini Yunnan, prema informacijama koje je dostavio China Industry Journal u studenome 2019.: Radi provedbe toga plana, Yunnan je uzastopno donosio posebne politike kao što su „Provedbeno mišljenje o poticanju integriranog razvoja hidroenergije i aluminijskih materijala” i „Plan za primjenu povlaštenih cijena za poticanje upotrebe hidroenergije”. Jasno je da svako poduzeće koje prenosi svoju kvotu kapaciteta u Yunnan ostvaruje korist od politike „cijene povlaštene, prijenos potpun”, što znači da se u prvih pet godina elektrolitički aluminij ima posebnu povlaštenu cijenu električne energije od 0,25 RMB po kWh. Kad je riječ o dubinskoj obradi materijala, dodjeljuje se posebna povlaštena cijena električne energije od 0,20 RMB po kWh. Prema izvješćima, integrirani projekti Henan Shenhuo i Sichuan Qiya kojima se uvode kvote koje će se izgraditi u Yunnanu već su ostvarili korist od politike integracijskih projekata te su potpisali relevantne sporazume s lokalnim vlastima, elektroenergetskim poduzećima i poduzećima za proizvodnju električne energije (61).

                     (127)

                     Kao još jedan primjer upletanja države, na pokrajinskoj razini, u već spomenutoj Obavijesti Vlade pokrajine Shandong o provedbenom planu za ubrzavanje visokokvalitetnog razvoja sedam energetski intenzivnih industrija, nadležna tijela izdala su ciljeve za transformaciju i modernizaciju industrije elektrolitičkog aluminija u pogledu uporabe energije: Do 2022. potrošnja električne energije elektrolitičkog aluminija po toni aluminija smanjuje se na približno 12 800 kWh, stopa elektrolitičke dubinske obrade elektrolitičkog aluminija u pokrajini mora dosegnuti približno 50 %, a dodana vrijednost aluminija po toni u prosjeku se povećava za više od 30 % (62).

                     (128)

                     U provedbi odredaba iz navedenih planskih dokumenata važnu ulogu imaju kineska industrijska udruženja. Ti subjekti moraju jamčiti da industrija provodi politike kineske vlade. Tu dužnost potvrđuje činjenica da u svojoj djelatnosti blisko surađuju s državnim tijelima, što se odražava u njihovim statutima. U odnosu na aluminijski sektor, u statutu Kineskog udruženja proizvođača obojenih metala konkretno se navodi da se Udruženje pridržava osnovne partijske linije i raznih načela i politika, poštuje Ustav, zakone, propise i nacionalne politike te poštuje socijalne i moralne vrijednosti. Dužno je držati se svrhe da služi vladi, industriji, poduzećima i upraviteljima poduzeća; dužno je uspostaviti i unapređivati mehanizam samodiscipline u industriji; dužno je u potpunosti uključiti vladino osoblje kad treba pomoć; dužno je djelovati kao most između vlade i poduzeća. (članak 3.) Slično tomu, u članku 25. navodi se da predsjednik, potpredsjednik i glavni tajnik Udruženja moraju ispuniti kao prvi uvjet: Pridržavati se stranačke linije, načela i politika te imati dobre političke kvalitete (63).

                     (129)

                     Slično tome, u statutu Kineskog udruženja proizvođača obojenih metala navodi se da Udruženje prihvaća poslovne smjernice te nadzor i upravljanje Komisije Državnog vijeća za nadzor i upravljanje državnom imovinom, Ministarstva civilnih poslova i Kineskog udruženja industrije obojenih metala (članak 4.). Jedan od utvrđenih elemenata područja djelovanja tog Udruženja jest i aktivno iznošenje prijedloga i mišljenja o razvoju industrije, industrijskim politikama, zakonima i propisima, u skladu s općim načelima i zadaćama stranke i države u vezi s izgradnjom socijalističkog sustava tržišnog gospodarstva, uzimajući u obzir stvarno stanje industrije. (članak 6.) Naposljetku, člankom 22. također se propisuje da se predsjednik, zamjenik predsjednika i glavni tajnik Udruženja moraju, među ostalim, sastajati kako bi se: Pridržavali stranačke linije, načela i politika te imali dobre političke kvalitete (64).

                     (130)

                     Stoga brojni planovi, direktive i drugi dokumenti koji se odnose na aluminij, izdani na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, jasno ukazuju na visok stupanj intervencije kineske države u sektoru aluminija (65). Tim i drugim instrumentima vlada usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora.

                     (131)

                     Osim planova, državne intervencije u tom sektoru poprimile su oblik, među ostalim, mjera povezanih s izvozom, uključujući izvozne pristojbe, izvozne kvote, zahtjeve u pogledu izvoznih rezultata i zahtjeve u pogledu najmanje izvozne cijene koji se odnose na različite sirovine za aluminij.

                     (132)

                     Kineska vlada dodatno destimulira izvoz primarnog aluminija i njegovih ulaznih materijala te se usmjerava na promicanje proizvoda od aluminija s većom dodanom vrijednošću. Taj se cilj nastoji ostvariti odobravanjem potpunog ili djelomičnog povrata PDV-a za proizvode od aluminija na kraju proizvodnog lanca u kombinaciji s nepotpunim povratom PDV-a i izvoznim porezima na primarni aluminij (66).

                     (133)

                     Komisija je utvrdila (vidjeti uvodnu izjavu 126.) da na cijenu ključnih ulaznih materijala, kao što su energija i električna energija, utječu različite vrste državnih intervencija (67). Druge vrste državnih intervencija koje dovode do poremećaja na tržištu uključuju politiku stvaranja zaliha koja se provodi preko Ureda za državne rezerve i ulogu Šangajske terminske burze (SHFE) (68). Osim toga, u nekoliko je ispitnih postupaka trgovinske zaštite utvrđeno da kineska vlada dosljedno odobrava različite vrste mjera državne potpore proizvođačima aluminija (69). Opsežne intervencije kineske vlade u sektoru aluminija dovele su do viška kapaciteta (70), što je uvjerljivo najjasniji pokazatelj posljedica mjera kineske vlade i poremećaja koji iz njih proizlaze.

                     (134)

                     U studiji OECD-a utvrđeno je da na tržišne sile u sektoru aluminija utječe i dodatna državna potpora. Ta se potpora obično pruža u obliku ulaznih materijala, posebno električne energije i primarne glinice, koji se prodaju po cijenama manjima od tržišnih (71). U studiji OECD-a opisuje se i kako se ciljevi kineske vlade za sektor aluminija prenose u industrijske politike i konkretna djelovanja na pokrajinskoj i lokalnoj razini, uključujući, na primjer, dokapitalizacije, pravo prvenstva kad je riječ o posjedovanju rudnih bogatstava, državna bespovratna sredstva i subvencije te porezne poticaje (72).

                     (135)

                     Ukratko, kineska vlada uvela je mjere kojima subjekte potiče na usklađivanje s ciljem javne politike pružanja potpore važnoj industriji, uključujući aluminijski sektor, a to obuhvaća proizvodnju proizvoda od ekstrudiranog aluminija kao i od primarnog aluminija – glavne sirovine za proizvodnju predmetnog proizvoda (više od 50 % troškova proizvodnje). Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

               3.2.1.6.   Znatni poremećaji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) četvrtom alinejom osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

                     (136)

                     Prema podacima u dokumentaciji kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tomu činjenica da je, iako se kineski zakon o stečaju službeno temelji na načelima koja su slična onima u odgovarajućim zakonima u drugim zemljama, jedno od glavnih obilježja kineskog sustava njegova sustavna nedovoljna provedba. Broj stečaja i dalje je iznimno nizak u odnosu na veličinu gospodarstva zemlje, posebno zbog toga što postupci u slučaju nesolventnosti imaju brojne nedostatke, čiji je učinak odvraćanje od podnošenja zahtjeva za pokretanje stečajnog postupka. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti, što često izravno utječe na ishod tih postupaka (73).

                     (137)

                     Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu zemljišta i pravima na korištenje zemljištem u Kini (74). Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Dodjela zemljišta ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe kojima je cilj transparentna raspodjela prava upotrebe zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju i određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (75). Osim toga, tijela pri raspodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (76).

                     (138)

                     Baš kao i drugi sektori kineskog gospodarstva, proizvođači proizvoda od ekstrudiranog aluminija podliježu uobičajenim odredbama kineskih zakona o stečaju, trgovačkim društvima i vlasništvu. Zbog toga su i ta društva podložna poremećajima „odozgo”, koji su posljedica diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu. U ovom se ispitnom postupku nije otkrilo ništa što bi dovelo u pitanje te nalaze.

                     (139)

                     Taj nalaz potkrepljuje i privremeni nalaz Ministarstva trgovine SAD-a o postojanju subvencija u okviru ispitnog postupka u pogledu kompenzacijske pristojbe na određene folije od aluminija iz Narodne Republike Kine, u kojem je na temelju raspoloživih negativnih činjenica utvrđeno da ustupanje zemljišta od strane vlade NRK-a uz naknadu manju od primjerene čini financijski doprinos u smislu članka 771. stavka 5. točke (D) Carinskog zakona iz 1930., kako je izmijenjen (77).

                     (140)

                     Komisija je u kontekstu svega navedenoga zaključila da je došlo do diskriminatorne primjene ili neodgovarajućeg izvršavanja zakonodavstva o stečaju i o vlasništvu u sektoru aluminija, što se odnosi i na predmetni proizvod.

               3.2.1.7.   Znatni poremećaji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) petom alinejom osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

                     (141)

                     Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u Kini jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. Kina nije ratificirala niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO), posebno one koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (78). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, taj sindikat ovisi o državnim tijelima te se gotovo ni ne uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (79). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, koji lokalnom stanovništvu određenog administrativnog područja ograničava pristup socijalnim i drugim naknadama. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kad je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (80). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u Kini.

                     (142)

                     Nisu dostavljeni dokazi da sektor aluminija, pa ni proizvodnja proizvoda od ekstrudiranog aluminija, ne podliježe opisanom kineskom sustavu radnog prava. Stoga poremećaji u području troškova plaća u jednakoj mjeri izravno (kada je riječ o proizvodnji predmetnog proizvoda ili glavne sirovine za njegovu proizvodnju) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u Kini) utječu na sektor aluminija.

               3.2.1.8.   Znatni poremećaji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) šestom alinejom osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

                     (143)

                     Poslovni subjekti u Kini suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu.

                     (144)

                     Za kineski financijski sustav karakterističan je snažan položaj banaka u državnom vlasništvu (81), koje pristup financijskim sredstvima ne odobravaju samo na temelju gospodarske održivosti projekta nego i drugih kriterija. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu u konačnici imenuje KPK) (82) i, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Banke pritom poštuju izričitu zakonsku obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (83). Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (84).

                     (145)

                     Iako je potvrđeno da se u različitim pravnim odredbama upućuje na potrebu poštovanja uobičajenog bankarskog poslovanja i bonitetnih pravila, kao što je potreba ispitivanja kreditne sposobnosti zajmoprimca, na temelju velike većine dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka trgovinske zaštite, može se zaključiti da te odredbe imaju samo sporednu ulogu u primjeni različitih pravnih instrumenata.

                     (146)

                     Nadalje, rejting obveznica i kreditni rejting često se iskrivljuju zbog različitih razloga, među ostalim i zbog činjenice da na procjenu rizika utječu strateška važnost nekog poduzeća za kinesku vladu i snaga bilo kakvog implicitnog jamstva vlade. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (85).

                     (147)

                     Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (86). To dovodi do sklonosti kreditiranja poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

                     (148)

                     U studiji OECD-a u tom se pogledu navode nepotvrđeni dokazi da su određeni proizvođači aluminija iz Kine dobili financijska sredstva po povlaštenim uvjetima, pri čemu je trošak financiranja naizgled razdvojen od odgovarajuće razine učinka korporativne poluge. Prema toj studiji jedan proizvođač aluminija u državnom vlasništvu u svojem je prospektu za obveznice iz 2016. naveo da prima znatnu financijsku potporu kineskih banaka za provedbu državne politike po kamatnoj stopi nižoj od referentne vrijednosti. Slično tomu, u prospektu za obveznice iz 2017. drugog poduzeća u državnom vlasništvu upućuje se na snažne veze tog društva i kineskih banaka, među ostalim i banaka za provedbu državne politike koje su tom društvu osigurale povoljne izvore financiranja. U studiji OECD-a u tom se pogledu zaključuje da, iako mogu postojati brojni razlozi zašto su kamatne stope niske za ta poduzeća, razlika između loših financijskih pokazatelja i niskih kamatnih stopa može navesti na zaključak da potencijalno postoji određeno podcjenjivanje rizika povezanog s tim zajmoprimcima (87).

                     (149)

                     Drugo, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer je za to nedavni rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju.

                     (150)

                     Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Naime, udio kreditiranja po referentnoj ili nižoj stopi i dalje čini 45 % ukupnog kreditiranja te se čini da se povećala primjena ciljanog kreditiranja s obzirom na to da se njegov udio od 2015. znatno povećao unatoč pogoršanju gospodarskih uvjeta. Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala.

                     (151)

                     Opći kreditni rast u Kini upućuje na sve lošiju učinkovitost raspodjele kapitala bez ikakvih znakova ograničavanja kredita koji bi se mogli očekivati u okruženju nenarušenog tržišta. Zbog toga je posljednjih godina zabilježen nagli porast broja loših kredita. Suočena sa sve većim brojem rizičnih dugova kineska je vlada odlučila izbjeći neispunjenje obveza. Stoga se rješavanju problema loših dugova pristupilo odgodom otplate duga, čime su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prijenosom vlasništva nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije uklonjen opći problem zaduženosti niti su otklonjeni njegovi glavni uzroci.

                     (152)

                     U biti, unatoč nedavnim mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u Kinu utječu znatni poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveobuhvatne uloge države na tržištima kapitala.

                     (153)

                     Nisu dostavljeni dokazi o tome da je sektor aluminija, uključujući proizvođače proizvoda od ekstrudiranog aluminija, izuzet od prethodno opisanih državnih intervencija u financijski sustav. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

               3.2.1.9.   Sustavnost opisanih poremećaja

                     (154)

                     Komisija je istaknula da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se sve činjenice o kineskom sustavu opisanom u odjeljcima od 3.2.1.1. do 3.2.1.5. i u Dijelu A Izvješća te sva njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za faktore proizvodnje opisane u odjeljcima od 3.2.1.6. do 3.2.1.8. i u Dijelu B Izvješća.

                     (155)

                     Komisija podsjeća da su za proizvodnju proizvoda od ekstrudiranog aluminija potrebni brojni različiti ulazni materijali. Prema dokazima u dokumentaciji svi su proizvođači izvoznici u uzorku ulazne elemente nabavljali u Kini. Kada kineski proizvođači proizvoda od ekstrudiranog aluminija kupuju/ugovaraju nabavu tih materijala, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) izložene su istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih materijala zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

                     (156)

                     Stoga ne samo da domaće prodajne cijene proizvoda od ekstrudiranog aluminija nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u vezi s raspodjelom kapitala, zemljištem, radom, energijom i sirovinama prisutne su u cijeloj Kini. To znači, na primjer, da je ulazni materijal koji je spajanjem niza faktora proizvodnje proizveden u Kini izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne materijale za ulazne materijale i tako dalje. Kineska vlada i proizvođači izvoznici nisu u trenutačnom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili.

               3.2.1.10.   Zaključak

                     (157)

                     Analiza iz odjeljaka od 3.2.1.2. do 3.2.1.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji Kine općenito u vlastitom gospodarstvu i u sektoru aluminija (uključujući predmetni proizvod), pokazala je da cijene ili troškovi predmetnog proizvoda, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

                     (158)

                     Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako se razmatra u sljedećem odjeljku.

               3.3.   Reprezentativna zemlja

                     (159)

                     Komisija je reprezentativnu zemlju odabrala na temelju sljedećih kriterija:

                                 —

                                 sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak sličan bruto nacionalnom dohotku Kine;

                                 —

                                 proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka u toj zemlji,

                                 —

                                 dostupnost relevantnih javnih podataka u toj zemlji, i

                                 —

                                 ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to moguće, daje zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

                     (160)

                     Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 31. do 37., Komisija je objavila dvije bilješke za dokumentaciju o izvorima određivanja uobičajene vrijednosti.

                     (161)

                     Komisija je u bilješci od 16. ožujka 2020. navela detaljne informacije o navedenim kriterijima i utvrdila da su sljedeće zemlje potencijalne reprezentativne zemlje: Brazil, Kolumbija, Ekvador, Islamska Republika Iran, Kazahstan, Malezija, Mauricijus, Meksiko, Crna Gora, Ruska Federacija, Srbija, Šri Lanka, Tajland i Turska. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o tome. Komisija je od proizvođača izvoznika, industrije Unije i nepovezanih uvoznika zaprimila primjedbe o raznim aspektima odabira reprezentativne zemlje.

                     (162)

                     Komisija je zatim objavila bilješku od 25. lipnja 2020. u kojoj je odgovorila na dobivene primjedbe i obavijestila zainteresirane strane da na temelju kriterija navedenih u uvodnoj izjavi 159. namjerava upotrijebiti Tursku kao reprezentativnu zemlju. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe.

                     (163)

                     Jedan uvoznik tvrdio je da bi bilo prikladnije razlikovati meke od tvrdih legura. Prema tom razlikovanju Turska bi bila prikladna reprezentativna zemlja za meke legure, a za tvrde legure bila bi prikladnija Ruska Federacija.

                     (164)

                     Prvo, vrste proizvoda nisu nužno odlučujuće za odabir odgovarajuće reprezentativne zemlje. Drugo, ispitnim postupkom otkriveno je da se proizvodi od ekstrudiranog aluminija iz obiju vrsta legura zapravo proizvode u Turskoj. Konačno, kako je navedeno u bilješci od 25. lipnja 2020., utvrđeno je da Ruska Federacija u ovom slučaju nije odgovarajuća reprezentativna zemlja zbog ograničenja izvoza aluminija (88).

                     (165)

                     Komisija je stoga potvrdila da je Turska najprikladnija reprezentativna zemlja u ovom predmetu.

               3.4.   Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

                     (166)

                     Na temelju podataka koje su dostavile zainteresirane strane i drugih relevantnih informacija dostupnih u dokumentaciji, Komisija je u bilješci od 16. ožujka 2020. utvrdila početni popis faktora proizvodnje i resursa koji se namjeravaju koristiti za sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici koriste u proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka.

                     (167)

                     Komisija je utvrdila i izvore za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe (Global Trade Atlas („GTA”), nacionalne statistike itd.). U istoj je bilješci Komisija utvrdila oznake Harmoniziranog sustava (HS) za faktore proizvodnje za koje se, na temelju informacija koje su dostavile zainteresirane strane, u početku smatralo da će biti upotrijebljeni za analizu podataka iz baze podataka GTA.

                     (168)

                     Komisija je u bilješci od 25. lipnja 2020. potvrdila da će koristiti podatke iz baze podataka GTA za utvrđivanje nenarušenih troškova za faktore proizvodnje, uključujući sirovine. Komisija je potvrdila i da će koristiti podatke Turskog zavoda za statistiku za utvrđivanje troškova rada, troškova za električnu energiju i troškova za plin. Napokon, Komisija je obavijestila i zainteresirane strane da će, za utvrđivanje nenarušenih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i dobiti, koristiti financijske podatke sljedećih društava:

                                 —

                                 Onat Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi;

                                 —

                                 Okyanus Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi;

                                 —

                                 Alugen Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi;

                                 —

                                 Eksal Aluminyum Kalip Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi; i

                                 —

                                 Gensa Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi.

                     (169)

                     Nakon obavijesti od 25. lipnja 2020. podnositelj pritužbe tvrdio je da je profitna marža na toj osnovi preniska. Prema tvrdnjama podnositelja pritužbe, primjerena dobit prije oporezivanja trebala bi iznositi 16 %, a ne 7,3 % kako je utvrdila Komisija. Prema stajalištu podnositelja pritužbe, to je traženi profit s obzirom na vrlo velika stalna ulaganja potrebna za dugoročnu održivost imovine.

                     (170)

                     Podnositelj pritužbe još je dodao i da bi Komisija, u slučaju da ne prihvati korištenje predložene profitne marže od 16 %, trebala iz izračuna prosječne profitne marže isključiti dva turska društva koja su zabilježila najnižu dobit. Prema tvrdnjama podnositelja pritužbe, to bi bilo primjereno s obzirom na to da ta dva društva nisu dosegnula minimalnu dobit od 6 % koju zahtijeva Komisija u članku 7. stavku 2. točki (c) osnovne uredbe.

                     (171)

                     Komisija je tu tvrdnju odbacila. Komisija je u bilješci od 25. lipnja 2020. detaljno objasnila način na koji je utvrđena dobit koja će se koristiti u izračunima, a koja se temelji na dobiti pet turskih društava navedenih u uvodnoj izjavi 168. Komisija je u okviru tog postupka već isključila ona društva koja nisu prijavila dobit. Sva profitabilna društva koja ispunjavaju utvrđene kriterije uzeta su u obzir neovisno o dobiti, pod uvjetom da ne stvaraju gubitke. To je u skladu s prosječnom profitnom maržom ostvarenom u reprezentativnoj zemlji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Komisija je nadalje napomenula da se članak 7. stavak 2.c osnovne uredbe primjenjuje u kontekstu sniženja ciljnih cijena, dok u ovom kontekstu Komisija nastoji utvrditi nenarušenu dobit u zemlji podrijetla.

                     (172)

                     Proizvođač izvoznik, Press Metal Group, naveo je da su u usporedbi s podacima iz baze podataka GTA cijene Londonske burze metala (LME) prikladnija nenarušena međunarodna cijena aluminija. Međutim, proizvođač izvoznik naveo je da je pregledao podatke iz baze podataka GTA za uvoz u Tursku, koji su bili uključeni u Komisijinu tablicu u Excelu objavljenu nakon bilješke od 25. lipnja 2020., i utvrdio da su podaci iz baze podataka GTA za proizvode od aluminija u Turskoj općenito u skladu s podacima koje je objavio LME.

                     (173)

                     Jedan je uvoznik uočio da se izvorni podaci za različite faktore proizvodnje (troškovi rada, prosječna dobit te troškovi prodaje i opći i administrativni troškovi, električna energija i plin) temelje na informacijama iz različitih godina. Komisija objašnjava da kad je to potrebno, ona to uzima u obzir pri izračunu, primjenjujući prema potrebi deflatore kako bi utvrdila relevantnu vrijednost za faktore proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               3.5.   Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

                     (174)

                     Komisija je nastojala utvrditi početni popis faktora proizvodnje i izvore koji će se koristiti za sve faktore proizvodnje kao što su materijali, energija i rad koje proizvođači izvoznici koriste u proizvodnji predmetnog proizvoda.

                     (175)

                     Komisija nije primila primjedbe u pogledu popisa faktora proizvodnje nakon bilješke od 25 lipnja 2020. u kojoj je, na temelju informacija dobivenih od zainteresiranih strana, Komisija utvrdila popis svih turskih oznaka robe koje odgovaraju faktorima proizvodnje koji se koriste u proizvodnji predmetnog proizvoda.

                     (176)

                     S obzirom na sve informacije koje su dostavile zainteresirane strane i koje su prikupljene tijekom provjera na daljinu, utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i, ako je primjenjivo, oznake:

                        Tablica

                        Faktori proizvodnje i izvori informacija

                                 Faktor proizvodnje

                                 Turske oznake robe

                                 Vrijednost

                                 Jedinice

                                    Sirovine

                                 Aluminij (nelegiran, u sirovim oblicima)

                                 7601 10 00

                                 12,8

                                 CNY/kg

                                 Slitine aluminija (u sirovim oblicima)

                                 7601 20 20

                                 13,6

                                 CNY/kg

                                 Lomljevina od aluminija

                                 7602 00 90

                                 8,8

                                 CNY/kg

                                 Šipke od aluminija (nelegiranog)

                                 7604 10 10

                                 18,7

                                 CNY/kg

                                 Šipke od slitina aluminija

                                 7604 29 10

                                 32,6

                                 CNY/kg

                                 Cink (s masenim udjelom cinka od 99,99 % ili većim, u sirovim oblicima)

                                 7901 11 00

                                 18,2

                                 CNY/kg

                                 Slitine cinka

                                 7901 20 00

                                 19,9

                                 CNY/kg

                                 Magnezij (u sirovim oblicima)

                                 8104 11 00

                                 19,0

                                 CNY/kg

                                 Titanij (u sirovim oblicima)

                                 8108 20 00

                                 942,5

                                 CNY/kg

                                 Titanij (ostalo) – šipke, profili i žica

                                 8108 90 30

                                 371,3

                                 CNY/kg

                                 Titanij (ostalo) – ploče, limovi, trake i folije

                                 8108 90 50

                                 430,3

                                 CNY/kg

                                 Titanij (ostalo) – cijevi

                                 8108 90 60

                                 2 504,3

                                 CNY/kg

                                 Titanij (ostalo) – ostalo

                                 8108 90 90

                                 1 286,1

                                 CNY/kg

                                 Cirkonij (u sirovim oblicima)

                                 8109 20 00

                                 2 012,7

                                 CNY/kg

                                 Mangan (otpaci i lomljevina)

                                 8111 00 19

                                 nije dostupno

                                 CNY/kg

                                 Mangan (ostalo)

                                 8111 00 90

                                 nije dostupno

                                 CNY/kg

                                 Slitine kroma s masenim udjelom nikla većim od 10 %

                                 8112 21 10

                                 3 653,0

                                 CNY/kg

                                 Bakar (taložni)

                                 7401 00 00

                                 1,9

                                 CNY/kg

                                 Proizvodi od bakra (ostali)

                                 7419 99 90

                                 188,7

                                 CNY/kg

                                 Željezni oksidi i hidroksidi

                                 2821 10 00

                                 10,9

                                 CNY/kg

                                 Silicij (s masenim udjelom silicija ne manjim od 99,99 %)

                                 2804 61 00

                                 2 365,6

                                 CNY/kg

                                 Silicij (ostalo)

                                 2804 69 00

                                 16,3

                                 CNY/kg

                                 Sumporna kiselina

                                 2807 00 00

                                 0,4

                                 CNY/kg

                                 Dušična kiselina

                                 2808 00 00

                                 23,0

                                 CNY/kg

                                 Fosforna kiselina

                                 2809 20 00

                                 5,3

                                 CNY/kg

                                 Natrijev hidroksid

                                 2815 11 00

                                 3,2

                                 CNY/kg

                                 Sredstva za rafiniranje (anionska)

                                 3402 11 00

                                 nije dostupno

                                 CNY/kg

                                    Energija

                                 Električna energija

                                 2716 00 00

                                 0,6

                                 CNY/KWh

                                 Prirodni plin

                                 2711 11 00

                                 2,1

                                 CNY/m3

                                 Mineralno gorivo – ulje

                                 2710 19 25

                                 6,5

                                 CNY/kg

                                 Voda

                                 2201 90 00

                                 7,6

                                 CNY/m3

                                    Rad

                                 Izravne i neizravne plaće u sektoru proizvodnje

                                 Nije primjenjivo

                                 43,0

                                 CNY/h

                                    Nusproizvod/otpad

                                 Lomljevina od aluminija

                                 7602 00 90

                                 8,8

                                 CNY/kg

               3.5.1.   Sirovine

                     (177)

                     Za sve sirovine i pomoćne materijale Komisija se oslanjala na uvozne cijene u reprezentativnoj zemlji. Ta je uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja, osim Kine. Komisija je odlučila isključiti uvoz iz Kine u reprezentativnu zemlju zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na te cijene. Slično tomu, isključeni su i podaci o uvozu u reprezentativnu zemlju iz zemalja koje nisu članice WTO-a, a koje su navedene u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (89). Nakon isključivanja tog uvoza, uvoz iz ostalih trećih zemalja za faktore proizvodnje navedene u prethodnoj tablici i dalje je bio reprezentativan, 97 % ukupnog obujma uvezenog u Tursku.

                     (178)

                     Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača izvoznika, kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe, Komisija je uvoznoj cijeni dodala troškove međunarodnog prijevoza i osiguranja i primijenila uvoznu pristojbu reprezentativne zemlje. U kasnijoj fazi, tijekom pojedinačnih izračuna dampinške marže, Komisija je uvoznim cijenama dodala specifične domaće troškove prijevoza. Troškovi domaćeg prijevoza za sve sirovine procijenjeni su na temelju provjerenih podataka koje su dostavili proizvođači izvoznici u uzorku.

                     (179)

                     Za sirovine sa zanemarivim učinkom u smislu troškova, o kojima društva nisu izvijestila u Prilogu III. Obavijesti o pokretanju postupka, ti su troškovi uključeni u režijske troškove proizvodnje kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 189. Faktori proizvodnje premješteni u režijske troškove navedeni su u objavama koje su namijenjene odgovarajućim društvima.

               3.5.2.   Rad

                     (180)

                     Za utvrđivanje referentne vrijednosti za troškove rada Komisija je, kako je navela u bilješci od 25. lipnja 2020., koristila statističke podatke Turskog zavoda za statistiku.

                     (181)

                     Kad je riječ o troškovima rada, Komisija je u bilješci od 25. lipnja 2020. navela da namjerava koristiti troškove rada po satu u sektoru proizvodnje za 2016., u gospodarskoj djelatnosti C.24 (proizvodnja osnovnih metala (90)). Ta djelatnost najbolje odgovara utvrđenim oznakama NAICS (91) i oznaci NACE Rev.2 (92) koje su prijavila odabrana turska društva. To su najnoviji dostupni statistički podaci (93). Vrijednosti su pravilno prilagođene za inflaciju primjenom indeksa cijena domaćih proizvođača (94) koji objavljuje Turski zavod za statistiku.

               3.5.3.   Utrošak energije

                     (182)

                     Za utvrđivanje referentne vrijednosti za troškove električne energije i plina Komisija je koristila statističke podatke Turskog zavoda za statistiku.

                     (183)

                     Kad je riječ o električnoj energiji, Komisija je u bilješci od 25. lipnja 2020. navela da namjerava koristiti prosječnu jediničnu cijenu električne energije za industrijske korisnike, koja je navedena u priopćenju za medije Turskog zavoda za statistiku (95). Kad je riječ o troškovima za plin, Komisija je namjeravala koristiti prosječnu jediničnu cijenu plina za industrijske korisnike, koja je navedena u istom priopćenju za medije. I za električnu energiju i za plin Komisija je odbila PDV i snizila cijene na neto razinu. Budući da nije bilo primjedbi, Komisija je prihvatila taj pristup.

                     (184)

                     Kad je riječ o cijenama dizela, Komisija je primijenila prosječnu cijenu dizela za industrijski sektor u Turskoj iz izvora OECD-a (96).

               3.6.   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit

                     (185)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe izračunana uobičajena vrijednost trebala bi uključivati nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti. Osim toga, morala se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u čimbenike proizvodnje. Komisija je u bilješci od 25. lipnja 2020. utvrdila pet turskih društava navedenih u uvodnoj izjavi 168.

                     (186)

                     Kako bi utvrdila nenarušenu vrijednost troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti Komisija je koristila udio u trošku proizvodnje koji ti troškovi imaju u strukturi troškova tih pet turskih društava. Komisija je koristila podatke iz baze podataka Orbis za razdoblje od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2018. Komisija je te podatke učinila dostupnima zainteresiranim stranama kao prilog bilješci od 25. lipnja 2020.

               3.7.   Izračun uobičajene vrijednosti

                     (187)

                     Komisija je uobičajenu vrijednost utvrdila u sljedećim koracima.

                     (188)

                     Prvo je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje (koji obuhvaćaju potrošnju sirovina i energije te troškove rada). Primijenila je nenarušene jedinične troškove na stvarnu potrošnju pojedinačnih faktora proizvodnje proizvođača izvoznika u uzorku. Troškovi proizvodnje umanjeni su za nenarušene troškove nusproizvoda koji su ponovo korišteni u proizvodnom procesu kako su prijavila ta društva, a provjerila Komisija.

                     (189)

                     Drugo, kako bi se došlo do nenarušenih troškova proizvodnje, Komisija je dodala režijske troškove proizvodnje. Režijski troškovi proizvodnje koje su imali proizvođači izvoznici koji surađuju uvećani su za troškove sirovina i pomoćnih materijala iz uvodne izjave 179. i zatim izraženi kao udio u troškovima proizvodnje koje je stvarno imao svaki proizvođač izvoznik. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje.

                     (190)

                     Napokon, na navedeni izračun Komisija je primijenila troškove prodaje te opće i administrativne troškove i ponderiranu prosječnu dobit pet turskih društava, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 186.

                     (191)

                     Troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi izraženi kao postotak troška prodane robe i primijenjeni na nenarušene troškove proizvodnje iznosili su 15,16 %.

                     (192)

                     Dobit izražena kao postotak troškova proizvodnje i primijenjena na nenarušene troškove proizvodnje iznosila je 9,07 %, što je više od profitne marže izražene kao postotak prihoda iz uvodne izjave 169.

                     (193)

                     Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda za dva proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju.

               3.8.   Izvozna cijena

                     (194)

                     Proizvođači izvoznici koji surađuju izvozili su u Uniju na tri različita načina: izravno nezavisnim kupcima, preko povezanog uvoznika u Uniji ili preko povezanog društva koje djeluje kao trgovac.

                     (195)

                     Za prodaju predmetnog proizvoda izravno nezavisnim kupcima u Uniji izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kad se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

                     (196)

                     Izvozna cijena za tu izvoznu prodaju utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan neovisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. Komisija je za tu prodaju prilagodila cijenu za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje i opće i administrativne troškove, te za ostvarenu dobit.

               3.9.   Usporedba

                     (197)

                     Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje na temelju cijena franko tvornica.

                     (198)

                     U slučajevima u kojima je to bilo opravdano potrebom da se osigura pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvozna cijena prilagođena je s obzirom na troškove prijevoza, osiguranja, rukovanja i utovara, troškove kredita, bankovne naknade, ostale uvozne naknade, rabate na kraju godine i provizije nepovezanog trgovca u trećoj zemlji.

                     (199)

                     Komisija je u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) osnovne uredbe izvršila prilagodbu za razliku u neizravnim porezima između izvozne prodaje iz NRK-a u Uniju i uobičajene vrijednosti ako su isključeni neizravni porezi kao što je PDV. U ispitnom postupku zaključeno je da u Kini proizvođači izvoznici imaju obvezu plaćanja PDV-a od 17 % pri izvozu, dok se 0 % (šipke) ili 13 % (ostali proizvodi od ekstrudiranog aluminija) vraća. Stoga je u uobičajenoj vrijednosti prilagođena razlika u neizravnom oporezivanju, u ovom slučaju PDV-a na koji se ostvaruje djelomični povrat za izvoznu prodaju.

                     (200)

                     Osim toga, Komisija je prilagodila izvoznu cijenu jednog proizvođača izvoznika povezanog s trgovcem u trećoj zemlji u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) osnovne uredbe. Ta je prilagodba iznosila koliko i provizija koja se sastoji od naknada zastupnika uključenih u troškove prodaje te opće i administrativne troškove trgovca, preostalih troškova prodaje i općih i administrativnih troškova te trgovčeve dobiti.

               3.10.   Dampinške marže

                     (201)

                     Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

                     (202)

                     Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

                                 Društvo

                                 Privremena antidampinška pristojba

                                 Haomei Group:

                                             —

                                             Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd.,

                                             —

                                             Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd.

                                 30,4  %

                                 PMI Group:

                                             —

                                             Press Metal International Ltd.,

                                             —

                                             Press Metal International Technology Ltd.

                                 38,2  %

                     (203)

                     Za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu u skladu s člankom 9. stavkom 6. osnovne uredbe. Ta je marža izračunana kao ponderirani prosjek na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.

                     (204)

                     Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju izvan uzorka iznosi 34,9 %.

                     (205)

                     Za sve ostale proizvođače izvoznike iz Kine Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje obujam je izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izražena kao udio ukupnog obujma izvoza iz NRK-a u Uniju, kako je iskazan u statističkim podacima Eurostata o uvozu.

                     (206)

                     Razina suradnje u tom je slučaju visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio oko 48 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Osim toga, jedan proizvođač izvoznik namjerno nije surađivao jer nije odgovorio na upitnik, unatoč pristanku da ga se uključi u uzorak. Na temelju toga Komisija je smatrala primjerenim preostalu dampinšku maržu temeljiti na razini od 48,0 %. Ta je marža utvrđena na razini najviše dampinške marže utvrđene na temelju podataka proizvođača izvoznika koji surađuju.

                     (207)

                     Kao zaključak, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

                                 Društvo

                                 Stopa privremene antidampinške marže

                                 Haomei Group:

                                             —

                                             Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd.,

                                             —

                                             Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd.

                                 30,4  %

                                 PMI Group:

                                             —

                                             Press Metal International Ltd.,

                                             —

                                             Press Metal International Technology Ltd.

                                 38,2  %

                                 Ostala društva koja surađuju

                                 34,9  %

                                 Sva ostala društva

                                 48,0  %

               4.   ŠTETA

         4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                     (208)

                     Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je približno 200 proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

                     (209)

                     Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je u iznosu od približno 3,3 milijuna tona. Komisija je utvrdila taj podatak na temelju podataka o proizvodnji u Uniji udruženja European Aluminium, a njihova pouzdanost i potpunost provjerena je usporedbom s informacijama koje su dostavili proizvođači iz Unije, uključujući podatke proizvođača iz Unije u uzorku.

               4.2.   Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije

                     (210)

                     Kako bi utvrdila je li industriji Unije nanesena šteta te kako bi odredila potrošnju i različite gospodarske pokazatelje povezane sa stanjem industrije Unije, Komisija je ispitala je li i u kojoj je mjeri daljnju upotrebu proizvodnje istovjetnog proizvoda industrije Unije potrebno uzeti u obzir u analizi.

                     (211)

                     Kako bi osigurala što potpuniju sliku industrije Unije, Komisija je pribavila podatke za cjelokupnu djelatnost proizvodnje proizvoda od ekstrudiranog aluminija te utvrdila je li proizvodnja bila namijenjena ograničenoj upotrebi ili slobodnom tržištu.

                     (212)

                     Komisija je utvrdila da je vrlo mali dio ukupne proizvodnje proizvođača iz Unije bio namijenjen za ograničenu upotrebu kako je prikazano u tablici 1. u nastavku. Ograničeno tržište bilo je stabilno na samo oko 2 % potrošnje. Prema potrebi prikazuju se brojčani podaci za malo ograničeno tržište te su oni uključeni u cjelokupnu procjenu tog pokazatelja. Za druge pokazatelje, kao što su proizvodnja, kapacitet, produktivnost, zaposlenost i plaće, brojke navedene u nastavku odnose se na cijelu djelatnost i nije primjereno razdvajanje brojki.

                     (213)

                     Fuyao Glass tvrdio je da bi, ako ih se ne isključi iz opsega proizvoda, u svim aspektima ispitnog postupka, uključujući i zasebnu procjenu štete, trebalo uzeti u obzir krajnju primjenu proizvoda od ekstrudiranog aluminija, u dekorativne svrhe u automobilskoj industriji. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 43. do 47., ti proizvodi od ekstrudiranog aluminija imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva kao i oni za druge uporabe te stoga pripadaju predmetnom proizvodu, a šteta se procjenjuje za industriju Unije u cjelini. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               4.3.   Potrošnja u Uniji

                     (214)

                     Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 209., na temelju podataka o proizvodnji dobivenih od udruženja European Aluminium, umanjenih za podatke o izvozu dobivene od Eurostata i uvećanih za podatke o uvozu, koji su isto dobiveni od Eurostata.

                     (215)

                     Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 1.

                        Potrošnja u Uniji (u tonama)

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Ukupna potrošnja u Uniji

                                 3 078 972

                                 3 315 536

                                 3 409 292

                                 3 284 766

                                    Indeks

                                    100

                                    108

                                    111

                                    107

                                 Ograničeno tržište

                                 61 338

                                 60 455

                                 60 143

                                 56 640

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    98

                                    92

                                 Potrošnja na slobodnom tržištu

                                 3 017 634

                                 3 255 081

                                 3 349 149

                                 3 228 126

                                    Indeks

                                    100

                                    108

                                    111

                                    107

                                                Izvor:

                                             udruženje European Aluminium i Eurostat

                     (216)

                     Potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji povećala se tijekom razmatranog razdoblja za 7 %. Detaljna analiza pokazala je da se u razdoblju od 2016. do 2018. tržište Unije povećalo za 11 %, s približno 3,0 na 3,3 milijuna tona, a u 2019. smanjilo se za 4 % na približno 3,2 milijuna tona. Cjelokupno povećanje tijekom razmatranog razdoblja bilo je posljedica rasta u određenim korisničkim sektorima kao što je automobilski.

               4.4.   Uvoz iz predmetne zemlje

         4.4.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

                     (217)

                     Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Predmetni proizvod uglavnom se uvozi na tržište Unije razvrstan u sljedeće oznake KN: 7604 21 00 (šuplji profili), 7604 29 10 (šipke), 7604 29 90 (puni profili), 7608 20 81 i 7608 20 89 (dvije vrste nezavarenih cijevi) i 7610 90 90. Posljednja oznaka obuhvaća razne konstrukcije od aluminija, dijelove konstrukcija i komplete dijelova za sklapanje (među kojima nijedan proizvod nije predmetni proizvod) te neke vrste predmetnog proizvoda, uključujući šipke i profile.

                     (218)

                     U pritužbi je uvoz predmetnog proizvoda izračunan korištenjem cjelokupnog uvoza proizvoda razvrstanih u prvih pet prethodno navedenih oznaka, uvećan za 95 % uvoza proizvoda razvrstanih u oznaku KN 7610 90 90 i to samo za uvoz podrijetlom iz NRK-a. Opravdanje za tu metodologiju to je da je u razdoblju ispitnog postupka cijena uvoza proizvoda obuhvaćenih oznakom 7610 90 90 iz Kine iznosila približno 2 900 EUR po toni, što se u velikoj mjeri podudaralo s cijenom uvoza iz Kine za ostalih pet oznaka KN. Za razliku od toga, uvoz iz drugih zemalja odvijao se po prosječnoj cijeni od približno 6 500 EUR po toni. Ta informacija o cijenama ukazuje na to da je uvoz iz Kine bio predmetni proizvod, a u slučaju drugih zemalja riječ je bila o proizvodima s većom dodanom vrijednošću, kao što su konstrukcije, koje nisu predmetni proizvod. Podnositelj pritužbe naveo je da bi radi opreza 95 % uvoza proizvoda obuhvaćenih oznakom KN 7610 90 90 trebalo računati kao uvoz predmetnog proizvoda.

                     (219)

                     Komisija je to pitanje prvo istraživala ispitivanjem trgovinskih tokova na razini oznaka TARIC (oznake robe od 10 znamenki). Te su informacije postojale od datuma pokretanja postupka (14. veljače 2020.). Tim se podacima potkrepljuje pristup podnositelja pritužbe u pogledu cijene. Istodobno je veći dio uvoza iz Kine prijavljen pod oznakom TARIC 7610909090, što nije predmetni proizvod. Stoga je Komisija odlučila zatražiti mišljenje i podatke od zainteresiranih strana u bilješci koja je priložena dokumentaciji predmeta. Osim toga, od Glavne uprave za oporezivanje i carinsku uniju (GU TAXUD) i carinskih tijela država članica zatraženi su dodatne informacije o toj oznaci iz njihove evidencije.

                     (220)

                     Na taj dodatni poziv određene primjedbe i informacije dostavila su dva nepovezana uvoznika i udruženje European Aluminium.

                     (221)

                     Dva nepovezana uvoznika navela su da oznaka KN 7610 90 90 obično treba uključivati proizvode više vrijednosti jer obuhvaća, među ostalim, aluminijske strukture. Stoga ako su cijene uvoza iz Kine pod ovom oznakom niže od prosječnih, to može upućivati na to da je uključena velika količina nesastavljenih proizvoda kako bi se iskoristila niža uobičajena carina za ovu oznaku KN (6 %) od stope carine za tarifne brojeve 7604 i 7608 (7,5 %).

                     (222)

                     European Aluminium tvrdio je da su u uvozu podrijetlom iz Kine pod oznakom KN 7610 90 90 pretežito proizvodi od ekstrudiranog aluminija „pripremljeni za upotrebu u konstrukcijama” uključeni u opseg proizvoda, jer je prosječna cijena slična onoj za proizvode deklarirane pod oznakama KN 7604 i 7608 (tj. 2 770 EUR/tona), a prosječna cijena nije u skladu s cijenom proizvoda deklariranih pod oznakom KN 7610 90 90 podrijetlom iz svih ostalih trećih zemalja, osim Kine, (tj. 6 000 EUR/tona), što odgovara ekonomskoj dodanoj vrijednosti pretvaranja proizvoda od ekstrudiranog aluminija u konstrukcije.

                     (223)

                     Nacionalna carinska tijela četiriju država članica i GU TAXUD dostavili su i detaljne informacije o uvozu. Međutim, u privremenoj fazi ispitnog postupka još nisu dostavljene informacije drugih država članica. Stoga je privremeno odlučeno da su u pritužbi najbolje raspoložive informacije o obujmu uvoza te se za utvrđivanje uvoza na tržište Unije u svim podacima prikazanima i analiziranima u nastavku koristi metodologija iz pritužbe. Međutim, Komisija opet traži od zainteresiranih strana da im se obrate kako bi se mogla donijeti konačna odluka sa što potpunijim informacijama.

                     (224)

                     Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju obujma uvoza u usporedbi s obujmom potrošnje na slobodnom tržištu koji je prikazan u tablici 1.

                     (225)

                     Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

                        Tablica 2.

                        Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u tonama)

                                 209 064

                                 255 347

                                 283 407

                                 309 853

                                    Indeks

                                    100

                                    122

                                    136

                                    148

                                 Tržišni udio na slobodnom tržištu (%)

                                 6,9

                                 7,8

                                 8,5

                                 9,6

                                    Indeks

                                    100

                                    113

                                    122

                                    139

                                                Izvor:

                                             Eurostat

                     (226)

                     Uvoz iz predmetne zemlje povećao se tijekom razmatranog razdoblja s približno 210 000 tona na približno 310 000 tona, što je povećanje od 48 %.

                     (227)

                     Tržišni udio tog uvoza povećao se tijekom razmatranog razdoblja sa 6,9 % na 9,6 %, što je povećanje od 39 %,

               4.4.2.   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

                     (228)

                     Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata, koristeći oznake KN i metodologiju navedenu u uvodnim izjavama od 217. do 223.

                     (229)

                     Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

                        Tablica 3.

                        Uvozne cijene (EUR/tona)

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Kina

                                 2 812

                                 2 733

                                 2 798

                                 2 912

                                    Index

                                    100

                                    97

                                    100

                                    104

                                                Izvor:

                                             Eurostat

                     (230)

                     Uvozne cijene proizvoda iz Kine povećale su se tijekom razmatranog razdoblja s 2 812 EUR po toni na 2 912 EUR po toni, što je povećanje od 4 %. To bi trebalo promatrati u odnosu na kretanja svjetskih indeksa za aluminij, kao što su cijene LME-a za aluminijske trupce u tablici 7. Aluminijski trupci glavna su sirovina proizvoda iz ispitnog postupka. Tijekom istog razdoblja cijena LME-a za aluminijske trupce povećala se za 10 %, kako je prikazano u tablici 7. Tijekom razdoblja ispitnog postupka, na temelju prosječnih cijena Unije iz tablice 7., cijene predmetnog uvoza i cijene u Uniji razlikovale su se za oko 20 %.

                     (231)

                     Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:

                                 (1)

                                 ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

                                 (2)

                                 odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda iz NRK-a koje se naplaćuju prvom neovisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza. Ako je kineski proizvođač prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije prodavao preko povezanog prodajnog društva sa sjedištem u Uniji, cijena uvoza utvrđena je na temelju cijena CIF prilagodbom prodajne cijene prvom nezavisnom kupcu, uzimajući u obzir sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje te opće i administrativne troškove povezanog uvoznika i dobit ostvarenu na temelju ponderirane prosječne profitne marže tijekom razdoblja ispitnog postupka koju su prijavili nepovezani uvoznici u uzorku, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe;

                     (232)

                     Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Usporedbom je utvrđena ponderirana prosječna marža sniženja cijena veća od 25 %. Stvarno izračunane brojke ovdje nisu zabilježene zbog povjerljivosti, ali su priopćene predmetnim proizvođačima izvoznicima koji surađuju, a u rasponu su od 15 % do 35 %. Oko 99 % obujma uvezenih vrsta proizvoda snižene je cijene. Sva prodaja proizvođača iz Unije u uzorku izvršena je izravno nezavisnim kupcima, bez povezanih prodajnih subjekata. Jedan proizvođač izvoznik prodavao je neovisnim kupcima u Uniji, bez povezanih prodajnih subjekata u Uniji. Većina prodaje drugog proizvođača izvoznika izvršena je preko povezanog prodajnog subjekta u Uniji. U svakom slučaju, s obzirom na to da je manje od polovine ukupnog izvoza društava izvoznika u uzorku prilagođeno u skladu s člankom 2. stavkom 9., Komisija je smatrala da će doći do znatnog sniženja cijena za zemlju u cjelini, među ostalim i s obzirom na uočene razlike u cijenama navedene u uvodnoj izjavi 230.

                     (233)

                     Jedan uvoznik (Kastens and Knauer) tvrdio je da proizvod iz ispitnog postupka uključuje i jeftine standardne i visokokvalitetne nestandardne proizvode koje ne bi trebalo međusobno uspoređivati. Prema tom uvozniku te proizvode ne bi trebalo uspoređivati.

                     (234)

                     Kao što je spomenuto, upotrebljavao se vrlo detaljan sustav usporedbe cijena koji uključuje oblike i dimenzije proizvoda, različite vrste završne obrade i vrstu legure sirovine. Utvrđen je visok stupanj podudarnosti između uvezenih proizvoda i proizvoda industrije Unije. Stoga Komisija potvrđuje da su bile moguće točne usporedbe cijena na temelju detaljnih i objektivnih kriterija.

               4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

         4.5.1.   Opće napomene

                     (235)

                     U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                     (236)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9., Komisija je uzorkovanjem utvrđivala moguću štetu koju je pretrpjela industrija Unije.

                     (237)

                     Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje ocijenila na temelju podataka iz odgovora udruženja European Aluminium, koji je uključivao podatke koji se odnose na sve proizvođače iz Unije. Komisija je mikroekonomske pokazatelje ocijenila na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

                     (238)

                     Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

                     (239)

                     Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

               4.6.   Makroekonomski pokazatelji

         4.6.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (240)

                     Ukupna proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u Uniji u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 4.

                        Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Obujam proizvodnje (u tonama)

                                 2 760 000

                                 2 890 000

                                 2 960 000

                                 2 810 000

                                    Indeks

                                    100

                                    105

                                    107

                                    102

                                 Proizvodni kapacitet (u tonama)

                                 4 135 000

                                 4 140 000

                                 4 261 000

                                 4 284 000

                                    Indeks

                                    100

                                    100

                                    103

                                    104

                                 Iskorištenost kapaciteta (%)

                                 66,7

                                 69,8

                                 69,5

                                 65,6

                                    Indeks

                                    100

                                    105

                                    104

                                    98

                                                Izvor:

                                             udruženje European Aluminium

                     (241)

                     Tijekom razmatranog razdoblja razina obujma prodaje industrije Unije smanjila se za 2 %. Detaljna analiza pokazuje da se od 2016. do 2018. proizvodnja u Uniji povećala za 7 %, a u razdoblju ispitnog postupka proizvodnja u Uniji pala je za 5 postotnih bodova.

                     (242)

                     Ukupno povećanje tijekom razmatranog razdoblja bilo je posljedica rasta potražnje opisanog u tablici 1. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije uspjela je povećati svoju proizvodnju za samo 2 %, na tržištu koje je naraslo za 7 %. Industrija Unije stoga nije mogla u potpunosti iskoristiti rast tržišta.

                     (243)

                     Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji blago se povećala za 4 %. To umjereno povećanje kapaciteta odražava pokušaje nekih proizvođača iz Unije da povećaju kapacitet kako bi se uskladili s potencijalom za rast u sektoru proizvoda od ekstrudiranog aluminija.

                     (244)

                     Tijekom razmatranog razdoblja iskorištenost kapaciteta Unije smanjila se za 2 % jer proizvođači iz Unije nisu mogli povećati proizvodnju u skladu s rastom tržišta.

               4.6.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

                     (245)

                     Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 5.

                        Obujam prodaje i tržišni udio

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Ukupni obujam prodaje na slobodnom tržištu Unije (u tonama)

                                 2 629 338

                                 2 751 455

                                 2 817 143

                                 2 675 640

                                    Indeks

                                    100

                                    105

                                    107

                                    102

                                 Prodaja na ograničenom tržištu

                                 61 338

                                 60 455

                                 60 143

                                 56 640

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    98

                                    92

                                 Prodaja na ograničenom tržištu kao % ukupne prodaje na tržištu (%)

                                 2,0

                                 1,8

                                 1,8

                                 1,7

                                    Indeks

                                    100

                                    92

                                    89

                                    87

                                 Prodaja na slobodnom tržištu

                                 2 568 000

                                 2 691 000

                                 2 757 000

                                 2 619 000

                                    Indeks

                                    100

                                    105

                                    107

                                    102

                                 Tržišni udio prodaje na slobodnom tržištu (%)

                                 85,1  %

                                 82,7  %

                                 82,3  %

                                 81,1  %

                                    Indeks

                                    100

                                    97

                                    97

                                    95

                                                Izvor:

                                             udruženje European Aluminium i Eurostat

                     (246)

                     Tijekom razmatranog razdoblja razina obujma prodaje industrije Unije smanjila se za 2 %.

                     (247)

                     I obujam prodaje Unije na slobodnom tržištu povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 2 %. Od 2016. do 2018. obujam prodaje Unije na slobodnom tržištu povećao se za 7 %, a u razdoblju ispitnog postupka smanjio se za 5 %. Prodaja Unije vrlo blisko je pratila kretanja u proizvodnji u Uniji zato što ta industrija uglavnom posluje na temelju sustava proizvodnje po narudžbi.

                     (248)

                     Ograničeno tržište industrije Unije (izraženo kao postotak u ukupnoj prodaji u Uniji) tijekom razmatranog razdoblja bilo je oko 2 %. To malo ograničeno tržište smanjilo se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja, ali to je imalo neznatan učinak zbog ograničene veličine tog tržišta.

               4.6.3.   Rast

                     (249)

                     Iz pada tržišnog udjela u ukupnoj prodaji Unije proizlazi je da industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja nije mogla držati korak s rastom na tržištu Unije.

               4.6.4.   Zaposlenost i produktivnost

                     (250)

                     Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 6.

                        Zaposlenost i produktivnost

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Broj zaposlenika (u EPRV-u)

                                 39 326

                                 41 449

                                 42 551

                                 39 836

                                    Indeks

                                    100

                                    105

                                    108

                                    101

                                 Produktivnost (u tonama po EPRV-u)

                                 70,18

                                 69,72

                                 69,56

                                 70,54

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    99

                                    101

                                                Izvor:

                                             udruženje European Aluminium

                     (251)

                     Zaposlenost u industriji Unije u razdoblju od 2016. do 2018. porasla je za 8 % na temelju EPRV-a. Nakon tog povećanja došlo je u razdoblju ispitnog postupka do pada od 7 %. I opet, to kretanje uvelike prati kretanje obujma proizvodnje prikazano u tablici 4.

                     (252)

                     Udruženje European Aluminium objasnilo je da je provodilo periodične ankete o zaposlenosti koje su se obično temeljile na 40 % proizvodnje u Uniji. Prethodno navedene brojke ekstrapolacija su tih podataka kako bi obuhvaćale cijelu industriju. Stoga se rezultati tih istraživanja smatraju reprezentativnima za industriju Unije u cjelini.

                     (253)

                     Budući da se brojčani podaci za proizvodnju i zaposlenost blisko međusobno odražavaju, produktivnost u tonama po zaposleniku ostala je relativno stabilna.

               4.6.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

                     (254)

                     Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetne zemlje.

                     (255)

                     Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u vezi s predmetnim proizvodom. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga.

               4.7.   Mikroekonomski pokazatelji

         4.7.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                     (256)

                     Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 7.

                        Prodajne cijene u Uniji

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Prosječna jedinična prodajna cijena na slobodnom tržištu (EUR/tona)

                                 3 053

                                 3 372

                                 3 508

                                 3 619

                                    Indeks

                                    100

                                    110

                                    115

                                    119

                                 Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                                 2 960

                                 3 245

                                 3 448

                                 3 541

                                    Indeks

                                    100

                                    110

                                    116

                                    120

                                 Tromjesečni ugovor na LME-u za isporučeni aluminijski trupac (prosjek za Rotterdam, Njemačku i Italiju, EUR/tona)

                                 1 766

                                 2 066

                                 2 163

                                 1 950

                                    Indeks

                                    100

                                    117

                                    122

                                    110

                                                Izvor:

                                             proizvođači iz Unije u uzorku i Londonska burza metala (LME)

                     (257)

                     Prodajne cijene na tržištu Unije prema nepovezanima stranama (slobodno tržište) povećale su se tijekom razmatranog razdoblja s 3 053 na 3 619 EUR po toni, što je povećanje od 19 %.

                     (258)

                     Taj rastući trend treba promatrati u svjetlu važnih kretanja u industriji. Prvo, tijekom razmatranog razdoblja sva četiri proizvođača iz Unije u uzorku promijenila su svoju ponudu proizvoda. Konkretno, proizvođači iz Unije povećali su svoju prodaju proizvoda s visokom dodanom vrijednošću, koji imaju više cijene. Usto, tržišne cijene povećale su se zbog povećanja cijene trupca aluminija kako pokazuje cijena tromjesečnog ugovora na Londonskoj burzi metala (LME) za isporučeni trupac.

                     (259)

                     Kretanje cijene na Londonskoj burzi metala snažno je utjecalo i na jedinični trošak proizvodnje proizvođača u uzorku, a to je ograničilo dodatne troškove proizvođača u uzorku pri prelasku u segment tržišta s višom dodanom vrijednošću.

                     (260)

                     Jedinični trošak proizvodnje povećao se za (20 %), tj. po stopi višoj od prosječnih cijena na slobodnom tržištu Unije (19 %).

               4.7.2.   Troškovi rada

                     (261)

                     Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 8.

                        Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Prosječni troškovi rada po zaposleniku (u EUR)

                                 33 971

                                 33 002

                                 33 734

                                 34 584

                                    Indeks

                                    100

                                    97

                                    99

                                    102

                                                Izvor:

                                             proizvođači iz Unije u uzorku

                     (262)

                     Prosječan trošak rada po zaposleniku u razmatranom se razdoblju povećao za 2 %.

               4.7.3.   Zalihe

                     (263)

                     Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 9.

                        Zalihe

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Završne zalihe (u tonama)

                                 8 583

                                 8 930

                                 11 056

                                 10 845

                                    Indeks

                                    100

                                    104

                                    129

                                    126

                                 Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

                                 3,4

                                 3,4

                                 4,1

                                 4,4

                                    Indeks

                                    100

                                    98

                                    119

                                    128

                                                Izvor:

                                             proizvođači iz Unije u uzorku

                     (264)

                     Zalihe proizvođača iz Unije u uzorku povećale su se u razmatranom razdoblju za 26 %. Međutim, završne zalihe kao postotak proizvodnje bile su niske tijekom cijelog tog razdoblja. To je zbog toga što industrija proizvoda od ekstrudiranog aluminija uglavnom posluje na temelju proizvodnje po narudžbi. Taj je pokazatelj stoga manje važan u cjelokupnoj analizi štete.

               4.7.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (265)

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                        Tablica 10.

                        Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                 4,9

                                 4,3

                                 3,0

                                 2,0

                                    Indeks

                                    100

                                    88

                                    61

                                    42

                                 Novčani tok (EUR)

                                 37 678 269

                                 43 401 626

                                 8 594 466

                                 35 807 285

                                    Indeks

                                    100

                                    115

                                    23

                                    95

                                 Ulaganja (EUR)

                                 27 645 569

                                 46 341 778

                                 28 774 003

                                 47 614 938

                                    Indeks

                                    100

                                    168

                                    104

                                    172

                                 Povrat ulaganja (%)

                                 34,8

                                 25,4

                                 16,7

                                 10,0

                                    Indeks

                                    100

                                    73

                                    48

                                    29

                                                Izvor:

                                             proizvođači iz Unije u uzorku

                     (266)

                     Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku tako što je neto dobit prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji, iskazala kao postotak prometa od te prodaje. Izvanredni troškovi i neostvareni dobitci i gubitci od zaštite od rizika (hedging) nisu uključeni u podatke iz tablice 10. Profitabilnost proizvođača u uzorku tijekom cijelog razmatranog razdoblja bila je pozitivna, ali niska, i smanjila se s 4,9 % u 2016. na 2,0 % u razdoblju ispitnog postupka. To pokazuje znatno smanjenje cijena. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 272., troškovi proizvođača iz Unije rasli su više od njihovih cijena. Industrija Unije nije mogla povećati cijene onoliko koliko su se povećali troškovi zbog toga što je uvoz iz Kine snižavao cijene industrije Unije (i količinom i niskim cijenama). Kineske su cijene tijekom cijelog razdoblja bile stalno niske i znatno niže od cijena industrije Unije, što je ograničavalo povećanja cijena koja bi se očekivala u kontekstu, među ostalim, povećanja troškova sirovina te rasta potražnje. Tijekom predmetnog razdoblja kineski je uvoz bio velik. To je dovelo do smanjenja profitabilnosti.

                     (267)

                     Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Došlo je do fluktuacija u kretanju neto novčanog toka. Proizvođači iz Unije u uzorku imali su pozitivne, ali niske, razine novčanog toka tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Novčani tok smanjio se od 2016. do 2018. za 77 %, ali se uvelike oporavio u razdoblju ispitnog postupka. Taj se oporavak uglavnom temeljio na jednom od proizvođača u uzorku koji je početkom 2019. velike količine nedovršene proizvodnje pretvorio u prodaju gotovih proizvoda u razdoblju ispitnog postupka.

                     (268)

                     U razmatranom su razdoblju proizvođači iz Unije nastavili ulagati kao što pokazuju prethodno navedeni podaci o ulaganjima. Iznos ulaganja kretao se u rasponu od 27 do 47 milijuna EUR godišnje. Ulaganja su se provodila uglavnom radi povećanja učinkovitosti i usmjeravanja poduzeća prema proizvodima s višom dodanom vrijednošću i prema usredotočenosti na kupce. Proizvođači iz uzroka smatrali su to neophodnim za očuvanje konkurentnosti na tržištu.

                     (269)

                     Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kretao se negativno tijekom razmatranog razdoblja i zapravo je pao za 71 %. Iako su se ulaganja nastavila radi očuvanja konkurentnosti, to negativno kretanje pokazuje da se u razmatranom razdoblju povrat na ta ulaganja znatno smanjio.

                     (270)

                     Sva četiri proizvođača u uzorku dio su velikih grupa društava i nastavili su prikupljati kapital za ulaganja tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, s obzirom na tako brzi pad povrata ulaganja, sposobnost proizvodnih subjekata u uzorku za prikupljanje kapitala u budućnosti očito je ugrožena.

               4.7.5.   Zaključak o šteti

                     (271)

                     Nekoliko pokazatelja imalo je pozitivna kretanja, primjerice proizvodnja, kapaciteti, obujam prodaje na tržištu Unije i zaposlenost. Međutim, pozitivna kretanja tih pokazatelja bila su povezana s povećanjem potrošnje pa su se zapravo ti pokazatelji trebali dodatno povećati da bi industrija Unije u potpunosti iskoristila rastuće tržište. Naime, unatoč povećanju obujma prodaje, industrija Unije izgubila je tržišni udio na slobodnom tržištu.

                     (272)

                     Prodajne cijene na slobodnom povećale su se za 19 %. Međutim, ta povećanja cijena nisu uspijevala sustići povećanje troškova (20 %). Do toga je došlo zbog smanjenja cijena. Industrija Unije nije mogla povećati cijene u istoj mjeri u kojoj su se troškovi povećavali zbog pritiska na smanjenje cijena zbog uvoza iz Kine koji je snizio cijene industrije Unije. S obzirom na to da je razina profitabilnosti bila ispod ciljne razine dobiti u cijelom razmatranom razdoblju, te s obzirom na količine i nisku cijenu kineskog uvoza, Komisija je zaključila da je povećanje cijena bilo onemogućeno tijekom cijelog tog razdoblja. Zato su svi financijski pokazatelji uspješnosti kao što su profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok imali silazna kretanja, a ostvarena dobit bila je niža od ciljne razine dobiti tijekom cijelog razmatranog razdoblja. To je osobito štetno zbog toga što se tržište za proizvod iz ispitnog postupka povećavalo u razmatranom razdoblju, ali je industrija Unije ipak imala nisku i sve manju dobit. Usprkos zadržavanju razina ulaganja radi očuvanja konkurentnosti, industrija Unije očito nije ostvarivala razinu dobiti potrebnu za poticanje budućih ulaganja. Nadalje, pad industrije Unije događao se u razdoblju rasta na tržištu Unije. Industrija Unije izgubila je 5 % tržišnog udjela na rastućem tržištu i bilo je jasno da ne može iskoristiti prednosti rasta tržišta Unije.

                     (273)

                     Nadalje, treba podsjetiti da industrija Unije opskrbljuje raznoliku bazu kupaca čiji se zahtjevi stalno mijenjaju. Od ključne je važnosti da industrija Unije nastavi ulagati u istraživanje i razvoj i rješenja usmjerena prema kupcima. Nagli pad povrata ulaganja (-71 %) stoga je samo po sebi ozbiljna prijetnja daljnjoj održivosti te industrije.

                     (274)

                     Na temelju prethodno navedenoga Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

               5.   UZROČNOST

                     (275)

                     Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz predmetne zemlje industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli nanijeti štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se dampinškom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena faktorima koji nisu dampinški uvoz iz predmetne zemlje. Ti su faktori sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije, prodaja na ograničenom tržištu, cijene sirovina i promjene u potrošnji.

               5.1.   Učinci dampinškog uvoza

                     (276)

                     Pogoršanje stanja industrije Unije podudara se sa znatnim prodorom uvoza iz Kine, čime su se stalno snižavale cijene industrije Unije i u svakom slučaju smanjile razine tržišnih cijena u EU-u, čime je uspostavljena uzročno-posljedična veza između njih.

                     (277)

                     Obujam uvoza iz Kine povećao se (kako je prikazano u tablici 2.) s približno 209 000 tona u 2016. na približno 310 000 tona u razdoblju ispitnog postupka, što je povećanje od 48 %. Kad je riječ o tržišnom udjelu, on se tijekom istog razdoblja povećao sa 6,9 % na 9,6 %, što je povećanje od 39 %. Tijekom istog razdoblja (kako je prikazano u tablici 5.) prodaja industrije Unije na slobodnom tržištu povećala se za samo 2 %, a njezin tržišni udio pao je s 85,1 % na 81,1 %, što je pad od 5 %. Prodaja na manjem ograničenom tržištu pala je za 8 %. Iz godine u godinu dampinški uvoz stalno se povećavao i u apsolutnom i u relativnom smislu. Kako je prikazano u tablici 1., potrošnja na tržištu Unije povećala se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, očito je da je korist od tog rasta uglavnom imao uvoz iz Kine.

                     (278)

                     Cijene dampinškog uvoza povećale su se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja (kako je prikazano u tablici 3.) s 2 812 EUR/tona 2016. na 2 912 EUR/tona u razdoblju ispitnog postupka. Tijekom istog razdoblja svjetske cijene aluminija povećale su se za oko 10 % (kako pokazuje LME indeks u tablici 7.). Nadalje, cijene industrije Unije povećale su se za 19 % tijekom razmatranog razdoblja, kako je prikazano u tablici 7. Međutim, ta tablica pokazuje i da su se tijekom istog razdoblja prosječni troškovi industrije Unije povećali za 20 %. Konačno, marža sniženja cijena izračunana za proizvođače izvoznike u prosjeku je viša od 25 %.

                     (279)

                     Kako je prethodno objašnjeno, povećanje cijena i troškova industrije Unije potrebno je analizirati s obzirom na promjenu u ponudi proizvoda industrije Unije i povećanje cijena aluminija. Međutim, povećanja cijena industrije Unije i njezini pokušaji da se usmjeri na proizvode s višom dodanom vrijednošću (što traže korisnici) nisu bili dovoljni da spriječe daljnji pad profitabilnosti njezine prodaje, koja je nastavila padati tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Razlog tomu je pritisak na sniženje tržišnih cijena zbog rastućeg obujma dampinškog uvoza iz Kine po niskim cijenama. Stoga je zaključeno da je uvoz iz Kine prouzročio i pritisak na cijene i sprečavao povećanje cijena.

                     (280)

                     Jedna zainteresirana strana (Airoldi) upitala je kako je kineski uvoz, koji je u razdoblju ispitnog postupka imao ograničen tržišni udio, mogao imati tako snažan utjecaj. U tom se pogledu napominje da se ispitivani proizvod obično prodaje na temelju ugovora, pri čemu je cijena važan element, često najvažniji. Postojanje niskih ponuda kineskih proizvođača izvoznika na tržištu objašnjava zašto je ta prodaja mogla imati tako snažan utjecaj na ukupne tržišne cijene. Kineski proizvođači u razdoblju ispitnog postupka prodavali su proizvode i trgovcima u Uniji i krajnjim korisnicima. To je značilo da se njihov negativni utjecaj na tržišne cijene osjećao u svim prodajnim kanalima tržišta, a ne samo na cijenama za prodaju jednostavnih proizvoda distributerima.

                     (281)

                     Tržište Unije za proizvode od ekstrudiranog aluminija postupno se sve više usmjerava na pružanje prilagođenih rješenja za kupce u različitim industrijama, kao što su automobilska industrija, strojogradnja, prijevoz te građevinarstvo. To znači da proizvođači koji opskrbljuju tržište Unije trebaju ulagati u istraživanje i razvoj novih proizvoda te pružati složena rješenja kako bi zadovoljili potrebe kupaca. No i unatoč tim ulaganjima industrija Unije postupno gubi tržišni udio i profitabilnost. Tomu je uzrok pritisak na cijene koji vrše kineski proizvođači izvoznici koji rade s velikim obujmom proizvoda.

                     (282)

                     Nadalje, prodor kineskog uvoza tijekom razmatranog razdoblja nije se dogodio samo u dijelovima tržišta u kojima se kupuju jednostavni proizvodi. Postoje jasni dokazi da Kina postupno prodire na tržište povećanjem svoje prisutnosti u ugovornom dijelu tržišta koji se odnosi na prodaju. Cijena nije jedini važan element u takvim ugovorima, ali je jasno da prethodno navedene marže sniženja cijena (više od 25 %) imaju ključnu ulogu u donošenju odluka kupaca.

                     (283)

                     Stoga je zaključeno da je uvoz iz Kine prouzročio materijalnu štetu industriji Unije. Takva je šteta uglavnom imala učinke na cijene, ali i na obujam.

               5.2.   Učinci ostalih faktora

         5.2.1.   Uvoz iz trećih zemalja

                     (284)

                     Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

                        Tablica 11.

                        Uvoz iz trećih zemalja

                                 Zemlja

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Turska

                                 Obujam (u tonama)

                                 77 136

                                 87 706

                                 107 393

                                 110 463

                                    Indeks

                                    100

                                    114

                                    139

                                    143

                                 Tržišni udio na slobodnom tržištu (%)

                                 2,6

                                 2,7

                                 3,2

                                 3,4

                                 Prosječna cijena

                                 3 520

                                 3 601

                                 3 569

                                 3 448

                                    Indeks

                                    100

                                    102

                                    101

                                    98

                                 Ostale treće zemlje

                                 Obujam (u tonama)

                                 163 434

                                 221 028

                                 201 350

                                 188 809

                                    Indeks

                                    100

                                    135

                                    123

                                    116

                                 Tržišni udio na slobodnom tržištu (%)

                                 5,4

                                 6,6

                                 6,0

                                 5,8

                                 Prosječna cijena

                                 3 629

                                 3 513

                                 3 841

                                 3 879

                                    Indeks

                                    100

                                    97

                                    106

                                    107

                                 Ukupno sav uvoz osim iz predmetne zemlje

                                 Obujam (u tonama)

                                 240 570

                                 308 734

                                 308 743

                                 299 273

                                    Indeks

                                    100

                                    128

                                    128

                                    124

                                 Tržišni udio na slobodnom tržištu (%)

                                 8,0

                                 9,5

                                 9,2

                                 9,3

                                 Prosječna cijena

                                 3 594

                                 3 538

                                 3 747

                                 3 720

                                    Indeks

                                    100

                                    98

                                    104

                                    104

                                                Izvor:

                                             Eurostat

                     (285)

                     Izvoz industrije Unije povećao se za 43 % tijekom razmatranog razdoblja, s približno 77 000 tona u 2016. na približno 110 000 tona u razdoblju ispitnog postupka. Tržišni udio tog uvoza povećao se sa 2,6 % 2016. na 3,4 % u razdoblju ispitnog postupka.

                     (286)

                     Ukupno ispitivanje uvoza proizvoda iz ispitnog postupka pokazuje prosječnu cijenu od 3 448 EUR/tona za Tursku tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je 18 % više od ukupne prosječne cijene kineskog uvoza od 2 912 EUR/tona. Detaljno ispitivanje različitih oznaka KN pokazuje da se većina tog uvoza (89 %) odnosila na oznake KN 7604 21 00 i 7604 29 90, a to su oznake za šuplji odnosno puni profil. Zbog velike važnosti tih vrsta proizvoda napravljena je zasebna usporedba cijena. Prosječna cijena tih profila iznosila je 3 458 EUR po toni. To je za 19 % više od prosječne cijene kineskog uvoza obuhvaćenog istim dvjema oznakama KN u istom razdoblju.

                     (287)

                     I uvoz iz ostalih trećih zemalja (uglavnom iz Rusije, Švicarske, Norveške i Bosne i Hercegovine) sastojao se pretežno od punog i šupljeg profila (69 %). Obujam uvoza iz drugih zemalja osim NRK-a smanjio se za 16 % tijekom razmatranog razdoblja, s 163 000 tona 2016. godine na 189 000 tona u razdoblju ispitnog postupka. Tržišni udio tog uvoza povećao se sa 5,4 % 2016. na 5,8 % u razdoblju ispitnog postupka. Prosječna cijena takvog uvoza iznosila je 3 720 EUR po toni, što je čak i više od cijena iz Turske.

                     (288)

                     Uzimajući u obzir obujam, cijenu i tržišni udio uvoza iz Turske i ostalih trećih zemalja, taj uvoz ne bi prouzročio štetu za industriju Unije.

               5.3.   Izvozni rezultati industrije Unije

                     (289)

                     Obujam izvoza proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja kretao se kako slijedi:

                        Tablica 12.

                        Izvozni rezultati proizvođača iz Unije

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Obujam izvoza (u tonama)

                                 201 697

                                 212 634

                                 218 680

                                 208 144

                                    Indeks

                                    100

                                    105

                                    108

                                    103

                                 Prosječna cijena (EUR/tona)

                                 5 213

                                 5 436

                                 5 623

                                 5 797

                                    Indeks

                                    100

                                    104

                                    108

                                    111

                                                Izvor:

                                             Eurostat

                     (290)

                     Izvoz industrije Unije povećao se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja, s približno 202 000 tona u 2016. na približno 208 000 tona u razdoblju ispitnog postupka.

                     (291)

                     Prosječna cijena tog izvoza povećala se za 11 % tijekom razmatranog razdoblja s 5 213 EUR po toni u 2016. na 5 797 EUR po toni u razdoblju ispitnog postupka.

                     (292)

                     S obzirom na njegov udio u ukupnoj proizvodnji i prodaji industrije Unije i na visoku cijenu tog izvoza i njegov stabilan obujam jasno je da taj izvoz ne bi prouzročio štetu industriji Unije.

               5.4.   Potrošnja

                     (293)

                     Kako je prikazano u tablici 1., u razdoblju od 2016. do 2018. slobodno tržište Unije povećalo se za 11 %, s približno 3 na 3,35 milijuna tona, a u ispitnom razdoblju smanjilo se za 4 %, na približno 3,2 milijuna tona. Cjelokupno povećanje tijekom razmatranog razdoblja pokazuje da nije bilo pada potrošnje.

                     (294)

                     Uzimajući u obzir da se potrošnja povećala tijekom razmatranog razdoblja, može se zaključiti da kretanja povezana s potrošnjom neće prouzročiti štetu za industriju Unije.

               5.5.   Ograničena upotreba

                     (295)

                     Kako je prikazano u tablici 5., u razmatranom razdoblju prodaja industrije Unija na ograničenom tržištu pala je za 8 %. Međutim, obujam je svake godine iznosio 2 % ukupne prodaje industrije Unije ili manje.

                     (296)

                     Uzimajući u obzir da je ograničeno tržište veoma maleno, njegova kretanja ne bi prouzročila štetu za industriju Unije.

               5.6.   Cijena sirovina

                     (297)

                     Industrija Unije kao glavnu sirovinu koristi aluminijski trupac iako su neki proizvođači integriraniji, pa proizvode i slitine aluminija koje se koriste u proizvodnji proizvoda od ekstrudiranog aluminija.

                     (298)

                     Cijene aluminija određuju se na Londonskoj burzi metala te čine približno dvije trećine troška tipičnih proizvoda od ekstrudiranog aluminija, iako je taj postotak promjenjiv i ovisi o složenosti vrste proizvoda koji se prodaje.

                     (299)

                     Kako je prikazano u tablici 7., od 2016. do razdoblja ispitnog postupka indeksi cijena na LME-u za isporučeni trupac povećali su se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja. To bi predstavljalo povećanje troška proizvodnje za približno 6 %–7 % za proizvod iz ispitnog postupka.

                     (300)

                     Međutim, industrija Unije obično prodaje proizvode primjenom ugovora u kojima se cijena određuje na temelju najnovije cijene kotirane na LME-u, zajedno s troškovima konverzije i isporuke. Proizvođači iz Unije tada koriste instrumente za zaštitu od rizika (hedging) kako bi se zaštitili od razlike između cijene aluminija navedene u ugovoru i stvarne kupovne cijene aluminija.

                     (301)

                     Uzimajući u obzir ugovorni način određivanja cijena aluminija i činjenicu da se industrija Unije štiti od fluktuacija cijena sirovina, bilo je jasno da povećanja cijena sirovina ne bi prouzročila štetu industriji Unije.

               5.7.   Zaključak o uzročnosti

                     (302)

                     Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Učinak svih ostalih čimbenika na negativna kretanja u industriji Unije, u smislu gubitka tržišnog udjela, sniženja cijena te smanjenja profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka, bio je praktički nepostojeći.

                     (303)

                     Na temelju prethodno navedenoga Komisija je u ovoj fazi zaključila da je dampinški uvoz iz predmetne zemlje stvara materijalnu štetu za industriju Unije, a da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, ne slabe uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete. Šteta se sastoji uglavnom od gubitka tržišnog udjela, sniženja cijena te pada profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka.

               6.   INTERES UNIJE

                     (304)

                     U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitivala može li zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera u koje se odnose na uvoz iz predmetne zemlje nije u interesu Unije, iako je štetni damping utvrđen. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika, korisnika i drugih relevantnih gospodarskih subjekata.

               6.1.   Interes industrije i dobavljača iz Unije

                     (305)

                     U Uniji oko 200 društava proizvodi proizvode od ekstrudiranog aluminija. Uvođenjem mjera industriji Unije omogućilo bi se da povrati izgubljeni udio na tržištu, uz poboljšanje svoje niske profitabilnosti prema razinama koje se smatraju održivima.

                     (306)

                     Industrija Unije izravno zapošljava približno 40 000 radnika pri čemu se još mnogo njih neizravno oslanja na tu industriju. Proizvođači postoje na cijelom području Unije.

                     (307)

                     Nepostojanje mjera vjerojatno će imati znatan negativan učinak na industriju Unije u smislu manjeg obujma prodaje i dodatnog pada cijena, čime se smanjuju profitabilnost i ulaganja. Mjerama će se industriji Unije omogućiti da iskoristi svoj potencijal na tržištu Unije, vrati izgubljeni tržišni udio i podigne profitabilnost do razine koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja.

                     (308)

                     Aluminij je mnogo lakši od čelika, a u Uniji ga se smatra ključnom sirovinom za napredovanje prema ostvarivanju ciljeva povezanih s emisijama koji su utvrđeni u Pariškom sporazumu (2015.). Primjer toga je povećana primjena proizvoda od ekstrudiranog aluminija u automobilskoj industriji, a ti su proizvodi ključni i za uspostavljanje industrije električnih vozila u Uniji.

                     (309)

                     Osim što predstavlja industriju Unije, European Aluminium predstavlja i velik dio sektora primarnog aluminija u Uniji. Za proizvode od ekstrudiranog aluminija troši se oko 20 % primarnog aluminija proizvedenog u Uniji. Sektor primarnog aluminija također je velik poslodavac u Uniji, a oslanja se na zdravlje kupaca na kraju proizvodnog lanca. Trupci su glavni izlazni proizvod tog sektora za proizvodnju proizvoda od ekstrudiranog aluminija. Daljnje smanjenje industrije proizvoda od ekstrudiranog aluminija ugrozit će i održivost tih dobavljača na početku proizvodnog lanca.

               6.2.   Interes uvoznika

                     (310)

                     Suradnja uvoznog sektora bila je vrlo slaba. Šest nepovezanih uvoznika dostavilo je obrazac za odabir uzorka, a oni su činili samo oko 2 % kineskog uvoza.

                     (311)

                     Uvoznici proizvoda od ekstrudiranog aluminija u uzorku specijalizirani su za poslovanje s aluminijem, a približno 50 % njihova prometa odnosi se na proizvode od ekstrudiranog aluminija. Ti su uvoznici kupovali oko 50 % svojih proizvoda od ekstrudiranog aluminija iz predmetne zemlje, a preostalih 50 % došlo je iz industrije Unije i ostalih trećih zemalja. Iako je na proizvode od ekstrudiranog aluminija iz Kine obično primijenjena carinska pristojba od 6 % do 7,5 %, to je poslovanje bilo znatno profitabilnije od ostalih uvoznih proizvoda i profitabilnije od industrije Unije unatoč činjenici da je u sektoru uvoza rizik manji nego u sektoru proizvodnje.

                     (312)

                     Uvoznici su tvrdili da ne mogu sve svoje proizvode od ekstrudiranog aluminija nabaviti iz industrije Unije jer ona ne može dati cijeli potrebni raspon proizvoda. Konkretnije, jedan uvoznik (Airoldi) izjavio je da uvozi uglavnom proizvode od ekstrudiranog aluminija iz tvrdih legura jer industrija Unije ima dulji rok isporuke. Tvrdi da je izuzeće određenih proizvoda od carina u okviru autonomnih carinskih kvota još jedan dokaz nedovoljne opskrbe. Industrija Unije pobila je tu tvrdnju o problemu u opskrbi i navela da ima rezervne kapacitete i da može dati puni raspon proizvoda koje traže uvoznici i korisničke industrije Unije, uključujući proizvode od ekstrudiranog aluminija iz tvrdih legura.

                     (313)

                     Prema informacijama u spisu, ne čini se da u Uniji postoji manjak određenog proizvoda ili legure. Dva proizvođača iz Unije u uzorku proizvode velike količine proizvoda od ekstrudiranog aluminija iz tvrdih legura i imaju velike rezervne kapacitete. Industrija Unije dostavila je dokaze da još mnogo proizvođača iz Unije ima kapacitet za proizvodnju proizvoda od ekstrudiranog aluminija iz tvrdih legura. Nadalje, u trećim zemljama postoje alternativni izvori opskrbe.

                     (314)

                     U pogledu izuzeća od uvoznih carina, autonomne carinske kvote u ukupnom iznosu od 3 000 tona predmetnog proizvoda trenutačno su izuzete od carine Uredbom Vijeća (EU) 2019/2220 (97). Industrija Unije objasnila je da je osporila ta izuzeća na temelju činjenice da industrija Unije može isporučiti određene izuzete proizvode. Odluka o trajnoj potrebi za izuzećima trebala bi biti objavljena do kraja 2020. Imajući na umu da je uključena količina neznatna (oko 1 % ukupnog uvoza u razdoblju ispitnog postupka), to se pitanje ne smatra važnim pitanjem opskrbe. Ako se pojave dodatne informacije, to će se pitanje preispitati u konačnoj fazi ispitnog postupka.

                     (315)

                     Jedan uvoznik (Airoldi) tvrdio je da je pandemija bolesti COVID-19 slučaj više sile i da bi uvođenje antidampinških pristojbi na uvoz predmetnog proizvoda bilo u suprotnosti s interesima Unije. Nadalje, tvrdio je da ne bi bilo primjereno u 2020. primjenjivati pristojbe na temelju stanja iz 2019. jer je 2020. pogođena pandemijom bolesti COVID-19. Međutim, u ovom ispitnom postupku razmatrano je razdoblje od 2016. do 2019. Ako nije došlo do trajne promjene okolnosti, događaje iz 2020. ne bi trebalo uzeti u obzir pri uvođenju mjera. Dokazi iz Uredbe o uvođenju evidentiranja uvoza upućuju na to da se povećao pritisak na industriju Unije nametnut uvozom u razdoblju od ožujka do svibnja 2020. Nisu dostavljeni dokazi kojima bi se opravdao prekid ispitnog postupka bez mjera zbog interesa Unije. Ta je tvrdnja stoga odbačena. Airoldi je već primio dopis u kojem se objašnjava da ne postoji pravna osnova za prekid tekućeg ispitnog postupka zbog pandemije bolesti COVID-19 na temelju više sile.

                     (316)

                     Airoldi je tvrdio i da industrija Unije upotrebljava antidampinški instrument za jačanje navodnog oligopola, što je zlouporaba prava u skladu sa sudskom praksom sudova Unije. European Aluminium odlučno je odbacio te tvrdnje. Međutim, nema naznaka protutržišnog ponašanja industrije Unije niti postojanja agresivnog oligopola, a Airoldi nije dostavio dokaze o tome niti analizu kojom bi se objasnila relevantnost te tvrdnje u kontekstu osnovne uredbe.

                     (317)

                     Antidampinške mjere vjerojatno će imati određeni negativni učinak na uvoznike u Uniji jer se mjerama na kineski uvoz može smanjiti promet i profitabilnost njihova poslovanja s proizvodima od ekstrudiranog aluminija. Međutim, uvoznici će moći tu pristojbu prenijeti na svoje kupce jer imaju veliku profitnu maržu od oko 7 % do 13 %. Također imaju mogućnost potražiti alternativne izvore opskrbe, uključujući dobavljače iz ostalih trećih zemalja i industriju Unije. Naime, oba uvoznika u uzorku imaju uravnoteženu strukturu opskrbe i ne oslanjaju se samo na kineski uvoz. Osim toga, oba uvoznika u uzorku bave se uvelike aktivnostima koje nisu povezane s proizvodom iz ispitnog postupka i na koje uvođenje pristojbi ne utječe. Stoga bi kombinacija drugih aktivnosti, drugih izvora opskrbe proizvodom iz ispitnog postupka i mogućnosti djelomičnog prenošenja učinka pristojbi na svoje kupce značili da uvođenje mjera ne utječe nerazmjerno na nepovezane uvoznike.

               6.3.   Interes korisnika

                     (318)

                     Proizvod iz ispitnog postupka potječe iz nekoliko korisničkih sektora, uglavnom građevinskog, prijevoznog, sektora strojogradnje i drugih, uključujući potrošačke proizvode. Neki proizvodi od ekstrudiranog aluminija prodaju se distributerima prije nego što se prodaju krajnjim korisnicima.

                     (319)

                     Iako su neki korisnici i njihova udruženja registrirani kao zainteresirane strane, većina korisničkih industrija nije surađivala u ispitnom postupku ispunjavanjem odgovora upitnika.

                     (320)

                     Zaprimljen je samo jedan odgovor na upitnik, od društva Alstom Group, koje kupuje proizvode od ekstrudiranog aluminija za svoje poslovanje u željezničkom sektoru. Alstom i Europsko udruženje industrije opskrbe željezničkog sektora (UNIFE) također su dostavili podneske relevantne za pitanja od interesa za Uniju.

               Sektor željezničkog prometa

                     (321)

                     Proizvodi od ekstrudiranog aluminija važni su za sektor željezničkog prijevoza jer su ključni za modernizaciju željezničkih vozila kako bi se ispunili standardi sigurnosti putnika i otpornosti na sudare te kako bi se industriji pomoglo da smanjenjem težine željezničkih vozila i povećanjem učinkovitosti potrošnje goriva smanji svoj ugljični otisak. Industrija je objasnila da gradi odnose sa svojim dobavljačima, i u Uniji i u Kini, kako bi proizvela prilagođene proizvode od ekstrudiranog aluminija, što znači da promjena dobavljača postaje nepoželjna i dovodi do dodatnih troškova. Nadalje, industrija je tvrdila da njezine specijalizirane zahtjeve može ispuniti ograničeni broj proizvođača u Uniji. Alstom je istaknuo da neke od njegovih proizvoda mogu isporučiti samo tri proizvođača iz Kine i jedan iz Unije. Udruženje European Aluminium tvrdilo je da njegovi članovi imaju i kapacitet i tehničko znanje potrebno za opskrbu sektora željezničkog prijevoza.

                     (322)

                     Komisija je zaključila da će promjena dobavljača neizbježno imati troškovne posljedice za Alstom i druga društva u toj industriji. Međutim, kupnja proizvoda iz ispitnog postupka koju je proveo Alstom čini neznatan postotak prometa tog društva, a društvo kupuje iz nekoliko izvora opskrbe, i iz Kine i iz drugih zemalja. Stoga, da odluči nabaviti iz Kine i platiti antidampinške pristojbe pri uvozu, iznos tih pristojbi bio bi neznatan dodatni trošak, manji od 1 % odgovarajućeg prometa.

                     (323)

                     Alstom i UNIFE tvrdili su i da uvođenje antidampinških mjera na proizvode od ekstrudiranog aluminija koji se upotrebljavaju u sektoru željezničkog prijevoza ne bi bilo u interesu Unije jer:

                                 (a)

                                 te vrste proizvoda čine zanemariv udio uvoza iz Kine, samo oko 1,3 % tržišta Unije za proizvode od ekstrudiranog aluminija i kao takve nisu uzrok štete proizvođačima iz Unije, i

                                 (b)

                                 uvođenje mjera ozbiljno bi ugrozilo konkurentnost sektora željezničkog prijevoza Unije jer se na taj način natječe s uvozom željezničkih proizvoda iz trećih zemalja na koje se ne primjenjuju antidampinške pristojbe na njihove sirovine.

                     (324)

                     Međutim, činjenica da proizvodi za sektor željezničkog prijevoza čine manji dio uvoza na tržište Unije nije specifičnost sektora željezničkog prijevoza. Nisu dostavljeni dokazi da nema pada cijena uzrokovanog uvozom kineskih proizvoda od ekstrudiranog aluminija za sektor željezničkog prijevoza ili da ga ima samo u manjoj mjeri. Naprotiv, na temelju informacija koje je dostavio jedini korisnik koji surađuje iz sektora željezničkog prijevoza, uvoz iz Kine imao je znatno veći prodor na tržište u tom sektoru tijekom razdoblja ispitnog postupka nego ukupno te je taj prodor na tržište napredovao mnogo brže. Stoga se štetni učinak uvoza proizvoda od ekstrudiranog aluminija na sektor željezničkog prijevoza ne razlikuje od štete koju su prouzročile druge vrste proizvoda obuhvaćene ispitnim postupkom.

               Sektor proizvodnje automobila

                     (325)

                     Korisnici iz sektora proizvodnje automobila, koji je jedan od najvažnijih sektora na kraju proizvodnog lanca, nisu surađivali. European Aluminium i proizvođači iz Unije u uzorku naveli su da su proizvodi od ekstrudiranog aluminija sve važniji, posebno u rastućem tržištu električnih vozila na kojem su proizvodi od ekstrudiranog aluminija važni za smanjenje težine vozila i povećanje njegove autonomije. Te su informacije potvrđene provjerom podataka o prodaji industrije Unije i javno dostupnim informacijama koje je objavilo udruženje automobilske industrije. Međutim, pretpostavlja se da se za automobilsku industriju vrijede slične olakotne okolnosti kao za željezničku:

                                 —

                                 nabavljeno je proizvoda od ekstrudiranog aluminija u vrijednosti od oko 3 milijarde EUR, što je i dalje manje od 1 % prometa automobilske industrije;

                                 —

                                 većina nabave ne potječe iz Kine; i

                                 —

                                 izvoz vozila iz Unije iznosio je oko 25 % proizvodnje u razdoblju ispitnog postupka (98), što znači da se antidampinške pristojbe na uvezene proizvode od ekstrudiranog aluminija ne primjenjuju uvijek zbog mogućih postupaka unutarnje proizvodnje za vozila koja se naknadno izvoze.

               Građevinski sektor

                     (326)

                     Korisnici iz građevinskog sektora, koji je najvažniji sektor na kraju proizvodnog lanca, nisu surađivali. European Aluminium i proizvođači iz Unije u uzorku potvrdili su da su proizvodi od ekstrudiranog aluminija važni i čine oko 50 % potrošnje u Uniji. Te su informacije potvrđene provjerom podataka o prodaji industrije Unije. Iako je prodaja proizvoda od ekstrudiranog aluminija u građevinskoj industriji iznosila oko 5 milijardi EUR, to se mora promatrati u odnosu na ekstremnu veličinu građevinskog sektora u Uniji. Prema najnovijim podacima Eurostata, u 2018. kupnja robe i usluga koju obavlja građevinska industrija iznosila je 1 277 milijardi EUR, a promet je bio 1 874 milijardi EUR (99). Nabava proizvoda od ekstrudiranog aluminija stoga je neznatan udio troškova i prometa građevinske industrije.

                     (327)

                     Kao rezultat toga, učinak svih mjera na taj sektor smatra se minimalnim. Međutim, priznaje se da važnost proizvoda od ekstrudiranog aluminija za različite sudionike na tržištu u građevinskoj industriji može biti različita. Zbog izostanka suradnje nisu dostupne detaljne informacije.

               Druge industrije

                     (328)

                     Nisu primljeni provjerljivi podaci za druge glavne korisničke sektore, strojogradnju i potrošački sektor. U tim sektorima postoje mnoge industrije, a nisu poznati stupanj važnosti proizvoda od ekstrudiranog aluminija i olakotne okolnosti za svaku industriju. Stoga se ne može isključiti da iz mjera proizlaze određeni štetni učinci za određene korisnike, koji nisu surađivali u ispitnom postupku. Međutim, u spisu predmeta nema informacija kojima bi se potkrijepili ili kvantificirali ti učinci.

               6.4.   Zaključak o interesu Unije

                     (329)

                     Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje konačnih mjera na uvoz PVA podrijetlom iz predmetne zemlje nije u interesu Unije.

               7.   RAZINA MJERA

         7.1.   Izračun neštetne cijene

                     (330)

                     Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete prouzročene dampinškim uvozom industriji Unije.

                     (331)

                     Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije bez poremećaja u smislu članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe. U tom bi se slučaju šteta uklonila bude li industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje, uključujući troškove koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola, kojih je Unija stranka, te konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje su navedene u Prilogu I.a osnovnoj uredbi, i ostvariti razumnu dobit („ciljna dobit”).

                     (332)

                     U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe, Komisija je za utvrđivanje ciljne dobiti uzela u obzir sljedeće čimbenike:

                                 —

                                 razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz predmetne zemlje,

                                 —

                                 razinu profitabilnosti potrebnu za pokrivanje svih troškova i ulaganja, istraživanja i razvoja i inovacija i

                                 —

                                 razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja.

                     (333)

                     European Aluminium i jedan od proizvođača iz Unije tvrdili su da je ciljna razina dobiti od najmanje 16 % nužna jer industrija proizvoda od ekstrudiranog aluminija zahtijeva velika ulaganja u opremu za proizvodnju i razvoj proizvoda s kupcima. Drugi proizvođač iz Unije tvrdio je da bi uobičajena dobit trebala biti iznad 8 %. Te tvrdnje potkrijepljene su činjenicom da je u toj industriji sve važnija usredotočenost na potrošače i da su dodatna ulaganja te prirode nužna za budući opstanak industrije. Ta su ulaganja potrebna kako bi potrošači u glavnim potrošačkim sektorima (automobilskom, sektoru strojogradnje, prometnom i građevinskom) dobili prilagođena rješenja.

                     (334)

                     Komisija je ispitala te tvrdnje zajedno s dostupnim podacima iz spisa koji su relevantni za zahtjeve iz članka 7. stavka 2.c osnovne uredbe kako bi se utvrdila ciljna dobit.

                     (335)

                     Imajući na umu da su se cijene industrije Unije smanjile tijekom cijelog razmatranog razdoblja zbog dampinškog uvoza, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 272., dobit tijekom tog razdoblja nije se smatrala prikladnom osnovom za utvrđivanje ciljne dobiti. Komisija je stoga ispitala profitabilnost industrije Unije prije razmatranog razdoblja, među ostalim i s obzirom na tvrdnje industrije EU-a o visokoj razini ulaganja potrebnoj u toj djelatnosti.

                     (336)

                     Kad je riječ o dobiti koja se očekivala uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja, Komisija je napomenula da je prije 2014. financijska kriza imala negativan učinak na profitabilnost, a od 2014. nadalje, razine kineskog uvoza naglo su se povećale i postale štetne. Stoga se 2014. smatra najreprezentativnijom godinom za profitabilnost u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja u toj industriji. Dva od četiriju proizvođača u uzorku, Constellium Decin i Impol, dosegnula su 2014. razinu profitabilnosti od najmanje 10 %. Treći proizvođač, Hydro Hungary, tada je prolazio kroz strukturne promjene i stoga razina profitabilnosti nije bila u potpunosti reprezentativna. Podaci nisu dostupni za STEP G, četvrtog proizvođača u uzorku, koji je osnovan tek 2015. Na temelju toga Komisija je smatrala da ciljna dobit od 10 %, na temelju razine profitabilnosti iz 2014., odražava razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz predmetne zemlje i razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja.

                     (337)

                     S obzirom na tvrdnje industrije EU-a kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 333., Komisija je zatim ispitala hoće li se tom razinom pokriti puni troškovi i ulaganja, istraživanje i razvoj te inovacije, kako je propisano člankom 7. stavkom 2.c.

                     (338)

                     Provjereni podaci o ulaganjima podupiru tvrdnju da industrija proizvoda od ekstrudiranog aluminija zahtijeva velika ulaganja u proizvodnu opremu i u razvoj proizvoda s kupcima. Unatoč smanjenoj profitabilnosti ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja povećala za 72 % za proizvođače iz Unije u uzorku, što je činilo više od 4,4 % prometa društava u uzorku tijekom razmatranog razdoblja i 5,4 % u razdoblju ispitnog postupka. Time se podupire tvrdnja industrije EU-a da je velika razina ulaganja stalno potrebna da bi se očuvala konkurentnost i zadržala usmjerenost na potrošače bez obzira na poslovnu i gospodarsku situaciju. Stoga, zbog postojanja štetnog dampinga koji utječe na uobičajene uvjete tržišnog natjecanja i u konačnici utječe na profitabilnost industrije, tu razinu ulaganja treba uzeti u obzir pri utvrđivanju relevantne ciljne dobiti. Na temelju toga Komisija je zaključila da će ciljnom dobiti od 10 % biti obuhvaćena ulaganja, istraživanje i razvoj te inovacije u industriji proizvoda od ekstrudiranog aluminija, a ostat će i mogućnost za dobit kako bi se nadoknadili ostali faktori proizvodnje.

                     (339)

                     Iako je takva ciljna dobit od 10 % uglavnom u skladu s razinom koju je tražio jedan od proizvođača iz EU-a (razina dobiti iznad 8 %), European Aluminium i još jedan proizvođač iz Unije tvrdili su da je za pokrivanje ulaganja potrebna ciljna razina dobiti od najmanje 16 %. Iako je tu razinu u razdoblju 2014. –2016. doista postiglo jedno od društava u uzorku, ona odražava samo najuspješnije društvo s najsofisticiranijim asortimanom proizvoda, a time i većim potrebama za ulaganjima. Naprotiv, razina od 10 % u potpunosti odražava asortiman proizvoda i ulaganja svih proizvođača iz EU-a u uzorku i u konačnici industrije u cjelini. Stoga je tvrdnja koja se odnosi na višu ciljnu razinu dobiti odbačena.

                     (340)

                     S obzirom na sve prethodno navedeno, Komisija smatra da privremeno utvrđivanje ciljne razine dobiti od 10 % ispunjava sve zahtjeve iz članka 7. stavka 2.c osnovne uredbe.

                     (341)

                     U skladu s člankom 7. stavkom 2.d osnovne uredbe Komisija je procijenila buduće troškove koje će industrija Unije snositi tijekom razdoblja primjene mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2., a koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola kojih je Unija stranka te konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje su navedene u Prilogu I.a osnovne uredbe. Komisija je utvrdila dodatni trošak od 0,04 % koji je dodan neštetnoj cijeni. Bilješka o tome kako je Komisija utvrdila taj dodatni trošak dostupna je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama.

                     (342)

                     Ti su troškovi sadržavali dodatne buduće troškove kako bi se osigurala usklađenost sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS). Sustav EU-a za trgovanje emisijama okosnica je politike EU-a za usklađivanje s multilateralnim sporazumima o okolišu. Ti dodatni troškovi izračunani su na temelju prosječnih procijenjenih dodatnih emisijskih jedinica EU-a koje će se morati kupiti tijekom razdoblja primjene mjera (od 2020. do 2024.). Emisijske jedinice EU-a upotrijebljene u izračunu nisu uključivale besplatno dodijeljene emisijske jedinice i ukalkulirano je da budu povezane isključivo s proizvodom iz ispitnog postupka. Troškovi emisijskih jedinica EU-a ekstrapolirani su kako bi se u obzir uzele očekivane promjene cijena tijekom trajanja mjera. Izvor tih predviđenih cijena jest izvadak iz analize društva Bloomberg New Energy Finance od 7. srpnja 2020. Prosječna predviđena cijena emisijskih jedinica EU-a u tom razdoblju iznosi 36,4 EUR/tona emitiranog CO2.

                     (343)

                     Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije.

                     (344)

                     Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali, utvrđene za potrebe izračuna sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije koji su uključeni u uzorak. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

                     (345)

                     U pogledu preostale marže, imajući na umu da suradnja kineskih izvoznika nije bila visoka, ostali čimbenici objašnjeni su u uvodnoj izjavi 206., Komisija je odlučila preostalu maržu sniženja ciljnih cijena temeljiti na razini od 65,6 %. Ta je marža utvrđena na razini najviše marže sniženja ciljnih cijena utvrđene za vrstu proizvoda koja se prodaje u reprezentativnim količinama na temelju podataka proizvođača izvoznika koji surađuju.

                     (346)

                     Rezultat tih izračuna prikazan je u tablici u nastavku.

                                 Društvo

                                 Dampinška marža

                                 Marža sniženja ciljnih cijena

                                 Haomei Group

                                 30,4  %

                                 30,5  %

                                 PMI Group

                                 38,2  %

                                 56,4  %

                                 Ostala društva koja surađuju

                                 34,9  %

                                 45,5  %

                                 Sva ostala društva

                                 48,0  %

                                 65,6  %

               7.2.   Ispitivanje marže prikladne za uklanjanje štete nanesene industriji Unije

                     (347)

                     Kako je objašnjeno u Obavijesti o pokretanju postupka, podnositelj pritužbe Komisiji je dostavio dovoljno dokaza da u pogledu proizvoda iz ispitnog postupka u predmetnoj zemlji postoje poremećaji u vezi sa sirovinama. Čini se da ti poremećaji rezultiraju cijenama nižima od onih ponuđenih na međunarodnim tržištima za isti proizvod. Stoga se u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe ovim ispitnim postupkom ocijenilo je li za navodne poremećaje, ako je relevantno, pristojba manja od dampinške marže dovoljna da se ukloni šteta.

                     (348)

                     Međutim, budući da su marže dostatne za uklanjanje štete više od dampinških marži, Komisija je smatrala da u ovoj fazi nije potrebno riješiti taj aspekt.

               7.3.   Zaključak

                     (349)

                     Komisija je na temelju prethodno navedene ocjene zaključila da je u interesu Unije utvrditi iznos privremenih pristojbi u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne uredbe.

               8.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

                     (350)

                     Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koja se industriji Unije nanosi dampinškim uvozom.

                     (351)

                     Na temelju prethodno navedenoga stope privremene antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

                                 Društvo

                                 Dampinška marža

                                 Marža štete

                                 Stopa privremene antidampinške pristojbe

                                 Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd.,

                                 30,4  %

                                 30,5  %

                                 30,4  %

                                 Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd.

                                 30,4  %

                                 30,5  %

                                 30,4  %

                                 Press Metal International Ltd.,

                                 38,2  %

                                 56,4  %

                                 38,2  %

                                 Press Metal International Technology Ltd.

                                 38,2  %

                                 56,4  %

                                 38,2  %

                                 Ostala društva koja surađuju

                                 34,9  %

                                 45,5  %

                                 34,9  %

                                 Sva ostala društva

                                 48,0  %

                                 65,6  %

                                 48,0  %

                     (352)

                     Stope pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

                     (353)

                     Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (100). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

                     (354)

                     Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

                     (355)

                     Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te bi trebala osigurati da daljnja primjena niže stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima.

                     (356)

                     Ako se obujam izvoza jednog od društava koja se koriste pojedinačnom nižom stopom pristojbe znatno poveća nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje samo po sebi moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. U tom se postupku među ostalim može ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i naknadnim uvođenjem pristojbe na razini zemlje.

                     (357)

                     Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               9.   EVIDENTIRANJE

                     (358)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4., Komisija je uvela obvezu evidentiranja proizvoda od ekstrudiranog aluminija podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Evidentiranje se provodilo kako bi se omogućila retroaktivna naplata pristojbi u skladu s člankom 10. stavkom 4. osnovne uredbe. Evidentiranje se stoga provodilo u fazi prije objavljivanja.

                     (359)

                     S obzirom na nalaze u privremenoj fazi, evidentiranje uvoza trebalo bi ukinuti.

                     (360)

                     U ovoj fazi postupka nije donesena odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera. Takva će se odluka donijeti u konačnoj fazi.

               10.   INFORMACIJE U PRIVREMENOJ FAZI

                     (361)

                     U skladu s člankom 19.a. osnovne uredbe Komisija je obavijestila zainteresirane strane o planiranom uvođenju privremenih pristojbi. Te su informacije objavljene i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (GU TRADE). Zainteresirane strane dobile su tri radna dana za dostavljanje primjedbi o točnosti izračuna koji su im posebno objavljeni.

                     (362)

                     Dva proizvođača izvoznika u Kini i druge zainteresirane strane, među kojima i jedan uvoznik u uzorku, dostavili su svoje primjedbe. Te primjedbe ne odnose se na administrativne pogreške pri izračunu i one će se rješavati tijekom konačne faze, bude li potrebno.

               11.   ZAVRŠNE ODREDBE

                     (363)

                     U interesu dobrog upravljanja Komisija poziva zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za usmene rasprave u trgovinskim postupcima.

                     (364)

                     Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz šipki, profila (neovisno o tome jesu li šuplji), cijevi; nesastavljenih; neovisno o tome jesu li pripremljeni za uporabu u konstrukcijama (npr. rezani na određenu dužinu, bušeni, savijeni, oborenih bridova, navojni); izrađenih od aluminija, neovisno o tome jesu li legirani, koji sadržavaju najviše od 99,3 % aluminija, osim:

                           (1)

                           proizvoda koji se spajaju (npr. zavarivanjem ili s pomoću elemenata za spajanje) u podsklopove;

                           (2)

                           zavarenih cijevi;

                           (3)

                           proizvoda u zapakiranom kompletu s dijelovima potrebnima za sastavljanje gotovog proizvoda bez dodatne završne obrade ili izrade dijelova („komplet za gotove proizvode”):

                     trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 7604 10 10, ex 7604 10 90, 7604 21 00, 7604 29 10, 7604 29 90, ex 7608 10 00, 7608 20 81, 7608 20 89 i ex 7610 90 90 (oznake TARIC 7604101011, 7604109011, 7604109025, 7604109080, 7608100011, 7608100080, 7610909010) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

               2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode u nastavku navedena društva, jesu sljedeće:

                           Društvo

                           Privremena antidampinška pristojba

                           Dodatna oznaka TARIC

                           Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd.

                           30,4  %

                           C562

                           Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd.

                           30,4  %

                           C563

                           Press Metal International Ltd.

                           38,2  %

                           C564

                           Press Metal International Technology Ltd.

                           38,2  %

                           C565

                           Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu

                           34,9  %

                           Sva ostala društva

                           48,0  %

                           C999

               3.   Pojedinačne stope pristojbi utvrđene za društva navedena u stavku 2. primjenjuju se pod uvjetom da je carinskim tijelima država članica podnesen valjani trgovački račun na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji je izdao račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, formulirana kako slijedi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (predmetnog proizvoda) iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u [predmetna zemlja]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

               4.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodni promet u Uniji podliježe polaganju osiguranja u iznosu koji je jednak iznosu privremene pristojbe.

               5.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

            Članak 2.

               1.   Zainteresirane strane Komisiji dostavljaju svoje pisane primjedbe o ovoj Uredbi u roku od 15 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

               2.   Zainteresirane strane koje žele zatražiti saslušanje pred Komisijom to čine u roku od pet kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

               3.   Zainteresirane strane koje žele zatražiti saslušanje pred službenikom za usmene rasprave u trgovinskim postupcima to čine u roku od pet kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Zahtjeve podnesene izvan tog roka službenik za usmene rasprave mora razmotriti i, ako je primjereno, može odlučiti hoće li ih prihvatiti.

            Članak 3.

               1.   Carinskim tijelima nalaže se da obustave evidentiranje uvoza uspostavljeno u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe (EU) 2020/1215 o uvođenju obveze evidentiranja proizvoda od ekstrudiranog aluminija podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

               2.   Podaci prikupljeni o proizvodima koji su uvezeni u EU radi potrošnje najviše 90 dana prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe čuvaju se do stupanja na snagu mogućih konačnih mjera ili završetka ovog postupka.

            Članak 4.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
            Članak 1. primjenjuje se na razdoblje od šest mjeseci.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 12. listopada 2020.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

            (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1215 оd 21. kolovoza 2020. o uvođenju obveze evidentiranja proizvoda od ekstrudiranog aluminija podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 275, 24.8.2020., str. 16.).

            (3)  SL C 51, 14.2.2020., str. 26.

            (4)  Odgovarajući upitnici i upitnik za korisnike bili su dostupni na internetu na dan pokretanja postupka na https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2449

            (5)  „Upitnik o postojanju znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a Uredbe (EU) 2016/1036 namijenjen vladi Narodne Republike Kine” i „Upitnik o postojanju poremećaja povezanih sa sirovinama u smislu članka 7. stavka 2.a Uredbe (EU) 2016/1036 namijenjen vladi Narodne Republike Kine”.

            (6)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017., SWD(2017) 483 final/2 (dalje u tekstu „Izvješće”).

            (7)  OECD (2019), ‘Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain’, OECD Trade Policy Papers, No. 218, OECD Publishing, Paris, https://doi.org/10.1787/c82911ab-en (posljednji put pristupljeno 3.9.2020.).

            (8)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/915 оd 4. lipnja 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih folija od aluminija u svitcima podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 146, 5.6.2019., str. 63.).

            (9)  Vidjeti https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU, pristupljeno 11. srpnja 2019.

            (10)  Izvješće – poglavlje 2., str. 6.–7.

            (11)  Izvješće – poglavlje 2., str. 10.

            (12)  Dostupno na http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (posljednji put pristupljeno 8. rujna 2020).

            (13)  Izvješće – poglavlje 2., str. 20.–21.

            (14)  Izvješće – poglavlje 3., str. 41., 73.–74.

            (15)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.-121.

            (16)  Izvješće – poglavlje 6., str. 122.–135.

            (17)  Izvješće – poglavlje 7., str. 167.-168.

            (18)  Izvješće – poglavlje 8., str. 169.–170., 200.–201.

            (19)  Izvješće – poglavlje 2., str. 15.–16., Izvješće – poglavlje 4., str. 50., str. 84., Izvješće – poglavlje 5., str. 108.–9.

            (20)  Izvješće – poglavlje 3., str. 22.–24. i poglavlje 5., str. 97.–108.

            (21)  Izvješće – poglavlje 5., str. 104.-109.

            (22)  Studija OECD-a, str. 29.

            (23)  Australska antidampinška komisija, Aluminium Extrusions from China (Proizvodi od ekstrudiranog aluminija iz Kine), REP 248, str. 79. (13. srpnja 2015.).

            (24)  Taube, M. (2017.). Analysis of Market Distortions in the Chinese Non-Ferrous Metals Industry (Analiza poremećaja na tržištu kineskih obojenih metala), Think!Desk, 24. travnja 2017., str. 51.

            (25)  Vidjeti, na primjer, izvješće o neuspjehu pokrajinske vlade Shandonga da onemogući širenje kapaciteta za proizvodnju aluminija: https://mp.weixin.qq.com/s?__biz=MzI2OTUyMzA0Nw==&mid=2247494318&idx=1&sn=9690ca50845c19f38eafff659516817a&c hksm=eaddaba6ddaa22b071a5e2588aa787ed6f6a1a964ccae55c4d85c6f7ccbfcb5cedd3cdceac9d&scene=0&pass_ticket=JFplYZoDq NTFmOPYUGJbMwF0XlC1N3hAJ3EYPpsKx6rkt4fSeZ4TwIvB5BffX4du#rd (pristupljeno 7. rujna 2020.).

            (26)  Izvješće – poglavlje 15., str. 387.-388.

            (27)  Lin Yaming, Gong Chunhui Poznati malezijski poslovni čovjek kineskog podrijetla Tan Sri Guang Baoqiang: Naše je ulaganje u Guangdong ispravno, Nanfang Daily (Nanfang+), 1. veljače 2019., https://static.nfapp.southcn.com/content/201902/01/c1898086.html (pristupljeno 20. srpnja 2020.)

            (28)  Prospekt za inicijalnu javnu ponudu društva Guangdong Haomei New Materials Co. Ltd, str. 1.1.45. i 46.
         http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201904121318887721_1.pdf (pristupljeno 11. srpnja 2020.)

            (29)  Izvješće – poglavlje 5., str. 100.–101.

            (30)  Izvješće – poglavlje 2., str. 26.

            (31)  Izvješće – poglavlje 2., str. 31.-32.

            (32)  Dostupno na https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (posljednji put pristupljeno 9. rujna 2020.).

            (33)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/915.

            (34)  Izvješće – poglavlje 15., str. 388.

            (35)  http://www.chalco.com.cn/chalcoen/rootfiles/2018/04/19/1524095189602052-1524095189604257.pdf, (pristupljeno 8. ožujka 2019.).

            (36)  Internetska stranica grupacije Xinfa (Uvod) http://www.xinfagroup.com.cn/AboutXinfa/GongSiJianJie.aspx (pristupljeno 17. srpnja 2020.).

            (37)  https://baike.baidu.com/item/%E5%BC%A0%E5%AD%A6%E4%BF%A1/19405?fr=aladdin (pristupljeno 17. srpnja 2020.).

            (38)  Internetske stranice društva: http://en.hongqiaochina.com/details/108.html (pristupljeno 17. srpnja 2020.).

            (39)  Internetske stranice društva: http://en.hongqiaochina.com/details/111.html (pristupljeno 17. srpnja 2020.)

            (40)  Xie Qian, Huang Jin, Liaoning Zhongwang Group: Party building leads development (Partijska izgradnja pokreće razvoj), People.com.cn (CPCnews.cn), 4. siječnja 2019., http://dangjian.people.com.cn/n1/2019/0104/c117092-30503923.html

            (41)  Izvješće – poglavlja od 14.1. do 14.3.

            (42)  Izvješće – poglavlje 4., str. 41.–42., 83.

            (43)  Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/915 od 4. lipnja 2019. (SL L 146, 5.6.2019., str. 63.),

            (44)  13. petogodišnji plan za gospodarski i socijalni razvoj Narodne Republike Kine (2016.–2020.), https://en.ndrc.gov.cn/policyrelease_8233/201612/P020191101482242850325.pdf.

            (45)  Izvješće – poglavlje 15., str. 377.

            (46)  Izvješće – poglavlje 12., str. 275.–282., i poglavlje 15., str. 378.–382.

            (47)  Izvješće – poglavlje 12., str. 275.–282.

            (48)  Izvješće – poglavlje 15., str. 378.–382., 390.

            (49)  Izvješće – poglavlje 15., str. 384.-385.

            (50)  Izvješće – poglavlje 15., str. 382.-383.

            (51)  Vidjeti http://www.gov.cn/zhengce/content/2016-06/16/content_5082726.htm (pristupljeno 20. srpnja 2020.)

            (52)  Ibid, odjeljak 3.

            (53)  Ibid, odjeljak 4.

            (54)  Vidjeti: http://gxt.shandong.gov.cn/art/2018/11/6/art_15681_3450015.html (pristupljeno 20. srpnja 2020.), odjeljak 13.

            (55)  Izvješće – poglavlje 15., str. 386.

            (56)  Vidjeti http://miit.gov.cn/n1146285/n1146352/n3054355/n3057569/n3057572/c6566256/content.html (pristupljeno 20. srpnja 2020.)

            (57)  Ibid, odjeljak I.

            (58)  Ibid, odjeljak II.

            (59)  Ibid, odjeljak VII.

            (60)  Vidjeti: http://www.gov.cn/zhengce/content/2016-06/16/content_5082726.htm, odjeljak 10.

            (61)  Vidjeti: https://finance.sina.com.cn/money/future/indu/2019-11-26/doc-iihnzahi3508583.shtml (pristupljeno 20. srpnja 2020.)

            (62)  Vidjeti: http://gxt.shandong.gov.cn/art/2018/11/6/art_15681_3450015.html, odjeljak 6.

            (63)  Vidjeti http://www.chinania.org.cn/html/introduce/xiehuizhangcheng/ (pristupljeno 21. srpnja 2020.)

            (64)  Vidjeti: http://www.cnfa.net.cn/about/1546.aspx (pristupljeno 21. srpnja 2020.)

            (65)  Izvješće – poglavlje 15., str. 377.–387.

            (66)  Izvješće – poglavlje 15., str. 378. i 389.; Studija OECD-a, str. 25.–26.

            (67)  Izvješće – poglavlje 15., str. 390.–391. Osiguravanje električne energije po nižim cijenama navodi se i u drugim izvorima. Vidjeti, na primjer: Economic Information Daily: U strahu od smanjenja rasta, zapadne pokrajine donose politike povlaštenog tretmana kako bi pružile potporu industrijama s velikom potrošnjom energije http://jjckb.xinhuanet.com/2012-07/24/content_389459.htm (pristupljeno 4. rujna 2020.). U članku se izvješćuje o tome kako zapadne kineske pokrajine, kao što su Shaanxi, Ningxia, Qinghai i Gansu, i dalje osiguravaju jeftinu električnu energiju kako bi privukle više ulaganja.

            (68)  Izvješće – poglavlje 15., str. 392.–393.

            (69)  Izvješće – poglavlje 15., str. 393.–394.

            (70)  Izvješće – poglavlje 15., str. 395.–396.

            (71)  Ibid., str. 16, str. 30. Međutim, kineska tijela utječu i na druge ulazne materijale. Tipičan je primjer ugljen za koji vlada zadržava ovlast sprečavanja rasta cijena. Vidjeti: https://policycn.com/policy_ticker/coal-price-unlikely-to-jump-during-heating-season/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (pristupljeno 4. rujna 2020.).

            (72)  Ibid. str. 16.–18.

            (73)  Izvješće – poglavlje 6., str. 138.-149.

            (74)  Izvješće – poglavlje 9., str. 216.:

            (75)  Izvješće – poglavlje 9., str. 213.-215.

            (76)  Izvješće – poglavlje 9., str. 209.-211.

            (77)  Memorandum odluke o privremenom nalazu o postojanju subvencija: ispitni postupak u pogledu kompenzacijske pristojbe na određene folije od aluminija iz Narodne Republike Kine, objavila Uprava za međunarodnu trgovinu, Ministarstvo trgovine, 7. kolovoza 2017., IX.E. str. 30., dostupno na https://enforcement.trade.gov/frn/summary/prc/2017-17113-1.pdf (zadnji put pristupljeno 11. ožujka 2019.).

            (78)  Izvješće – poglavlje 13., str. 332.-337.

            (79)  Izvješće – poglavlje 13., str. 336.

            (80)  Izvješće – poglavlje 13., str. 337.-341.

            (81)  Izvješće – poglavlje 6., str. 114.-117.

            (82)  Izvješće – poglavlje 6., str. 119.

            (83)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.

            (84)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

            (85)  Vidjeti Radni dokument MMF-a „Resolving China’s Corporate Debt Problem” (Rješavanje problema korporativnog duga u Kini), Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, listopad 2016., WP/16/203.

            (86)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

            (87)  Studija OECD-a, str. 21.

            (88)  Druga bilješka o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti od 25. lipnja 2020., referentni broj t20.004361

            (89)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.). U članku 2. stavku 7. osnovne uredbe stoji da se domaće cijene u tim zemljama ne mogu koristiti za određivanje uobičajene vrijednosti i da su takvi podaci o uvozu u svakom slučaju zanemarivi.

            (90)  Kategorija „osnovni metali” uključuje aluminij iz oznake C24.4.2.

            (91)  Sjevernoamerički sustav klasifikacije industrije (NAICS) koji su razvile statističke agencije Kanade, Meksika i Sjedinjenih Američkih Država

            (92)  Oznake NACE mogu se pronaći na adresi: http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/index/nace_all.html

            (93)  Podaci o troškovima rada dostupni su na http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2088

            (94)  www.turkstat.gov.tr

            (95)  Priopćenje za medije u kojem su objavljene cijene električne energije i plina u Turskoj za prosinac 2019. može se pronaći na: http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=33646

            (96)  https://stats.oecd.org/BrandedView.aspx?oecd_bv_id=eneprice-data-en&doi=data-00442-en#

            (97)  Uredba Vijeća (EU) 2019/2220 od 19. prosinca 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1388/2013 o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene poljoprivredne i industrijske proizvode i upravljanju njima (SL L 333, 27.12.2019., str. 33.).

            (98)  Izvor: Europsko udruženje proizvođača automobila (ACEA), Džepni vodič automobilske industrije za 2020.–2021. (Automobile Industry Pocket Guide 2020/2021)

            (99)  Izvor: Eurostat

            (100)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

            PRILOG

               Proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak

                        Ime

                        Dodatna oznaka TARIC

                        Foshan Guangcheng Aluminium Co Ltd

                        C566

                        Foshan Modern Copper & Aluminum Extrusion Co.,Ltd.

                        C567

                        Foshan City Nanhai Yongfeng Aluminium Co., Ltd

                        C568

                        Foshan QianYang aluminium Co.,Ltd

                        C569

                        Foshan Sanshui Fenglu Aluminium Co., Ltd

                        C570

                        Foshan Sanshui Match Hardware Products Co., Ltd.

                        C571

                        Fuyao Group:

                                    —

                                    Fujian Fuyao Automotive Aluminium System Co.,Ltd

                                    —

                                    Jiangsu Fuyao Automotive Trim System Co., Ltd.

                        C572

                        Giant Light Metal Technology Co., Ltd.

                        C573

                        Goomax Metal Co., Ltd. Fujian

                        C574

                        Guangdong Huachang Aluminium Factory Co Ltd

                        C575

                        Guangdong Jiangsheng Aluminium Co., Ltd.

                        C599

                        Guangdong Jihua Aluminium Co., Ltd.

                        C576

                        Guangdong Nanhai Light Industrial Products Imp. & Exp. Co Ltd

                        C577

                        Guangdong Weiye Aluminium Factory Group Co., Ltd.

                        C578

                        Guangdong Xingfa Aluminium Co., Ltd

                        C579

                        Guangya Aluminium Industries Co., Ltd

                        C580

                        HOSHION Group:

                                    —

                                    Zhongshan Hoshion Smart Home Accessories Co., Ltd.

                                    —

                                    Cyma Precision Aluminium Co., Ltd.

                                    —

                                    Guangdong Hoshion Industrial Aluminium Co. Ltd.

                        C581

                        Jiangmen Cosco Shipping Aluminium Co., Ltd

                        C582

                        Jiangsu Asia-Pacific Light Alloy Technology Co., Ltd

                        C583

                        Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd

                        C584

                        JMA Group:

                                    —

                                    Foshan Jma Aluminium Co., Ltd

                                    —

                                    Guangdong JMA Aluminium Profile Factory (Group) Co., Ltd.

                        C585

                        PanAsia Aluminium (China) Limited

                        C586

                        Pingguo Jianfeng Aluminium Co., Ltd.

                        C587

                        Qingyuan Time Aluminum Co., Ltd.

                        C588

                        Shandong Huajian Aluminium Group Co., Ltd

                        C589

                        Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd

                        C590

                        Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co.Ltd

                        C591

                        Shandong Xinyudong Aluminium Co., Ltd.

                        C592

                        Shenyang Yuanda Aluminium Industry Engineering Co., Ltd.

                        C593

                        Sihui Shi Guoyao Aluminum Co., Ltd

                        C594

                        Tai Shan City Kam Kiu Aluminium Extrusion Co., Ltd

                        C595

                        Tongcheng Metal Material Co., Ltd

                        C596

                        Xinhe Group:

                                    —

                                    Guangdong Xinhe Aluminum Co., Ltd.

                                    —

                                    Guangdong Yaoyinshan Aluminium Co., Ltd.

                                    —

                                    Guangdong Xinhe Aluminium Xinxing Co., Ltd

                        C597

                        Yingkou Liaohe Aluminum Products Co., Ltd.

                        C598