title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1188 оd 3. srpnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
               4.7.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 171/168

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1188
   оd 3. srpnja 2017.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

   1.1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Provedbenom uredbom (EU) br. 451/2011 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenog premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „predmetna zemlja”).

               (2)

               Nakon antisubvencijskog ispitnog postupka Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 452/2011 (3) uvelo i konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenog premazanog finog papira podrijetlom iz NRK-a.

               (3)

               Antidampinške mjere bile su u obliku stope pristojbe ad valorem u rasponu od 8 % do 35,1 % za uvoz od pojedinačno navedenih izvoznika uz stopu preostale pristojbe od 27,1 %.

               (4)

               Kineski proizvođači Gold East Paper Co. Ltd. i Gold Huasheng Paper Co. Ltd. („grupacija APP”) podnijeli su 8. kolovoza 2011. zahtjeve za poništenje provedbenih uredbi (EU) br. 451/2011 i (EU) br. 452/2011 u mjeri u kojoj se odnose na podnositelje zahtjeva (4). Treće vijeće Općeg suda odbilo je obje tužbe 11. rujna 2014.

         1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

               (5)

               Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (5) antidampinških mjera koje su na snazi za uvoz određenog premazanog finog papira podrijetlom iz NRK-a Komisija je zaprimila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (6)

               Zahtjev je podnijelo pet proizvođača iz Unije (Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group i Sappi Europe SA), koji se zajednički nazivaju „podnositelj zahtjeva” i čine više od 25 % ukupne proizvodnje premazanog finog papira u Uniji.

               (7)

               Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do ponavljanja subvencioniranja i ponavljanja štete industriji Unije.

         1.3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

               (8)

               Nakon što je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 13. svibnja 2016. objavljivanjem obavijesti u Službenom listu Europske unije
                   (6) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

      Usporedni ispitni postupak

               (9)

               Objavljivanjem obavijesti u Službenom listu Europske unije13. svibnja 2016. (7), Komisija je najavila i pokretanje revizije konačnih kompenzacijskih mjera koje su na snazi za uvoz određenog premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine u Uniju zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 (8).

         1.4.   Ispitni postupak

      Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

               (10)

               Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2015. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

      Strane na koje se odnosi postupak

               (11)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike iz Unije za koje se zna da se to na njih odnosi te kineska nadležna tijela o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera i pozvala ih da sudjeluju.

               (12)

               Komisija je navela i da je predvidjela Sjedinjene Američke Države („SAD”) kao treću zemlju tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, ta je zemlja upotrijebljena kao analogna zemlja u početnom ispitnom postupku. Stoga je Komisija o pokretanju postupka obavijestila nadležna tijela i proizvođača iz SAD-a te ih pozvala na sudjelovanje.

               (13)

               Uz to, Komisija je o pokretanju postupka obavijestila nadležna tijela iz Brazila, Indije, Indonezije, Japana, Koreje, Norveške i Švicarske te je zatražila informacije o proizvodnji i prodaji premazanog finog papira u tim zemljama. Svim poznatim proizvođačima premazanog finog papira u tim zemljama zatim su poslani dopisi u kojima se tražila njihova suradnja u reviziji i kojima je bio priložen upitnik za analognu zemlju.

               (14)

               Zainteresiranim stranama pružena je prilika da iznesu svoje stavove u pisanom obliku i zatraže saslušanje u roku utvrđenom u Obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile odobreno je saslušanje pred Komisijom.

      Odabir uzorka

   (a)   Odabir uzorka proizvođača izvoznika u NRK-u

               (15)

               U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

               (16)

               Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih 36 proizvođača izvoznika u NRK-u koji su joj poznati zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da stupi u kontakt s njima.

               (17)

               Jedan kineski proizvođač izvoznik dostavio je podatke zatražene u Prilogu I. Obavijesti o pokretanju postupka radi odabira uzorka (9). Međutim, na saslušanju održanom 8. lipnja 2016. ista grupacija proizvođača izvoznika obavijestila je Komisiju da ne namjerava odgovoriti na upitnik, što je obrazložila složenošću strukture grupacije i činjenicom da tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije izvozila na tržište Unije. Svi poznati proizvođači izvoznici i nadležna tijela NRK-a obaviješteni su o posljedicama nesuradnje i o tome da u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe Komisija svoje nalaze može donijeti na temelju raspoloživih podataka.

         (b)   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

               (18)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje i proizvodnje pri čemu je uzela u obzir i zemljopisnu rasprostranjenost. Početni uzorak sastojao se od tri skupine proizvođača iz Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Jedan od proizvođača iz Unije iz privremenog uzorka obavijestio je Komisiju da neće moći odgovoriti na upitnik. Komisija je primila i pojašnjenje da su druge dvije stranke u uzorku skupine koje se sastoje od više proizvođača. U skladu s tim Komisija je preispitala uzorak i zamijenila proizvođača koji nije surađivao sljedećim najvećim proizvođačem s obzirom na obujam prodaje i proizvodnje te je odabrala najveće proizvođače iz ostalih dvaju skupina proizvođača iz privremenog uzorka. Budući da u zadanom roku nije primila primjedbe na preispitani uzorak, Komisija je potvrdila uzorak kao preispitani uzorak. Konačni uzorak činio je više od 30 % ukupne proizvodnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pa se smatrao reprezentativnim za industriju Unije.

         (c)   Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

               (19)

               Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

               (20)

               Komisija je stupila u kontakt s pet potencijalnih uvoznika, ali nijedan nije odgovorio na obrazac za odabir uzorka.

      Analogna zemlja

               (21)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela SAD kao moguću analognu zemlju te je pozvala strane da dostave primjedbe. SAD je u početnom ispitnom postupku upotrijebljen kao odgovarajuća analogna zemlja.

               (22)

               Komisija je od proizvođača istovjetnog proizvoda iz SAD-a Brazila, Indije, Indonezije, Japana, Norveške, Južne Koreje i Švicarske zatražila da dostave informacije. Jedan proizvođač iz SAD-a surađivao je u ispitnom postupku tako što je odgovorio na upitnik.

               (23)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da SAD ima konkurentno tržište premazanog finog papira na kojem su domaći proizvođači zastupljeni s približno 50 %, a ostatak je uvoz iz trećih zemalja. Iako su na snazi antidampinške pristojbe protiv NRK-a i Indonezije, ostale zemlje proizvođačice mogu slobodno izvoziti u SAD.

               (24)

               Stoga se, kao i u početnom ispitnom postupku, zaključuje da je SAD primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

      Upitnici

               (25)

               Komisija nije poslala upitnik kineskom proizvođaču izvozniku iz uvodne izjave (17) koji ne surađuje jer je on već naveo da neće odgovoriti.

               (26)

               Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije u uzorku i svim poznatim proizvođačima iz analogne zemlje.

               (27)

               Komisija je primila odgovore na upitnik od triju proizvođača iz Unije u uzorku i jednog proizvođača iz analogne zemlje (SAD-a).

      Posjeti radi provjere

               (28)

               Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga, štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u prostorima sljedećih društava:

                           (a)

                           proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       Burgo Group S.p.A., Altavilla Vicentina, Italija,

                                       —

                                       Condat (Lecta Group), Barcelona, Španjolska,

                                       —

                                       Sappi Europe SA, Bruxelles, Belgija za Sappi Austria Produktions GmbH&Co KG, Gratkorn, Austrija;

                           (b)

                           proizvođač iz analogne zemlje:

                                       —

                                       S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, SAD.

         2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   2.1.   Predmetni proizvod

               (29)

               Predmetni je proizvod određeni premazani fini papir („PFP”), odnosno papir ili karton premazan s jedne ili obje strane (isključujući kraft papir ili kraft karton), bilo u listovima ili svitcima, težine 70 g/m2 ili više, a da ne prelazi 400 g/m2 i svjetline veće od 84 (izmjereno u skladu s normom ISO 2470-1), podrijetlom iz NRK-a („proizvod iz postupka revizije”), trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 i ex 4810 99 80 (oznake TARIC 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 i 4810998020).

               (30)

               Predmetni proizvod ne uključuje sljedeće:

                           —

                           svitke pogodne za korištenje u strojevima za tisak iz role. Svitci pogodni za korištenje u strojevima za tisak iz role definiraju se kao oni svitci koji, kad se u skladu s normom testiranja ISO 3783:2006 utvrđuje njihova otpornost na čupanje – metoda povećanja brzine korištenjem uređaja IGT (električni model), daju rezultat manji od 30 N/m kad se ispituje u poprečnom smjeru toka vlakanaca i rezultat manji od 50 N/m kad se ispituje u smjeru proizvodnje papira,

                           —

                           višeslojni papir i višeslojni karton.

         2.2.   Istovjetni proizvod

               (31)

               U ispitnom postupku pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

                           —

                           predmetni proizvod,

                           —

                           proizvod koji proizvođači izvoznici proizvode i prodaju na domaćem tržištu NRK-a,

                           —

                           proizvod koji proizvodi i prodaje odabrani proizvođač u SAD-u, koji je služio kao analogna zemlja,

                           —

                           proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

               (32)

               Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

   3.1.   Uvodne napomene

               (33)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala odvija li se trenutačno damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.

               (34)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama (17) i (25), u ispitnom postupku nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik. Stoga je Komisija upotrijebila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

               (35)

               Kineska nadležna tijela i poznati kineski proizvođač izvoznik obaviješteni su o primjeni članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe te su dobili priliku dostaviti primjedbe. Kineski proizvođač izvoznik odgovorio je da namjerava djelomično surađivati u ispitnom postupku dostavljanjem primjedbi o šteti i uzročnosti.

               (36)

               Na temelju toga i u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili su se na raspoloživim podacima, osobito podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, podnesku zainteresiranih strana i raspoloživim statističkim podacima.

         3.2.   Damping uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

               (37)

               Iz statističkih podataka proizlazi da je u razdoblju ispitnog postupka revizije u Uniju iz NRK-a uvezen samo zanemariv obujam PFP-a (manje od 400 tona). Komisija je zaključila da te količine nisu reprezentativne jer su činile manje od 1 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda u Uniju.

               (38)

               Stoga nije bilo moguće provesti smislenu analizu dampinga na temelju kineskog uvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ispitni postupak stoga je usmjeren na vjerojatnost ponavljanja dampinga.

         3.3.   Dokazi o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

               (39)

               Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Analizirani su sljedeći elementi: kineske cijene izvoza na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u te privlačnost tržišta Unije u odnosu na uvoz iz NRK-a.

         3.3.1.   Izvoz u treće zemlje

               (40)

               Zbog nereprezentativnog obujma uvoza PFP-a iz NRK-a u Uniju (vidjeti uvodnu izjavu (37)), Komisija je zaključila da bi se za procjenu vjerojatne razine cijena izvoza u Uniju u slučaju da se dopusti da mjere isteknu trebali upotrijebiti podaci koji se odnose na prodaju PFP-a iz NRK-a trećim zemljama. Izračuni dampinga izvršeni su upotrebom cijena za prodaju kupcima iz trećih zemalja na temelju računa koje je dostavio podnositelj zahtjeva, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (45) u nastavku.

         (a)   Uobičajena vrijednost

               (41)

               U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva. U tu je svrhu kao analogna zemlja upotrijebljen SAD, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od (21) do (24).

               (42)

               Grupacija APP tvrdila je da bi Komisija nakon 11. prosinca 2016. trebala primjenjivati metodologiju tržišnog gospodarstva i izračunati uobičajenu vrijednost na temelju kineskih domaćih cijena te da stoga ne bi trebala upotrijebiti SAD kao analognu zemlju.

               (43)

               U tom pogledu Komisija navodi da nema diskrecijsko pravo odlučivati o primjeni ili neprimjeni postojećih pravila kako su utvrđena Osnovnom uredbom. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

         (b)   Izvozna cijena

               (44)

               Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, izvozna cijena temeljila se na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

               (45)

               Kako bi utvrdila izvoznu cijenu Komisija se koristila različitim izvorima informacija. Kako bi se procijenila vjerojatna razina cijena izvoza u Uniju u slučaju izostanka mjera, utvrđeno je da najprimjereniju osnovu čine računi kineskih proizvođača izvoznika trećim zemljama koje se nalaze u blizini Unije, tj. Egiptu, Rusiji i Turskoj, koje je dostavio podnositelj zahtjeva, izračunano na temelju ponderirane prosječne vrijednosti.

         (c)   Usporedba i prilagodbe

               (46)

               Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom PFP-a u skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, obje na razini franko tvornica.

               (47)

               U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Provedene su prilagodbe za troškove vozarine i prijevoza.

         (d)   Dampinška marža

               (48)

               Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

               (49)

               Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža izražena u postotcima cijena CIF-a na granici Unije iznosila je 58 %.

         3.3.2.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u

               (50)

               S obzirom na nesuradnju, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka, a osobito informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva koje su uključivale podatke neovisnih pružatelja informacija o industriji u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

               (51)

               Proizvodni kapacitet premazanog bezdrvnog papira u NRK-u iznosio je u razdoblju ispitnog postupka revizije 7 629 000 tona (10), od čega je 40 % činila proizvodnja PFP-a (11). Iskorištenost kapaciteta ukupne proizvodnje premazanih bezdrvnih proizvoda u NRK-u iznosila je 85 % (12) u razdoblju ispitnog postupka revizije, što je dovelo do rezervnog kapaciteta od 1 167 000 tona ili 32 % ukupne potrošnje PFP-a u Uniji. Uz pretpostavku da bi se samo 40 % tog kapaciteta upotrijebilo za PFP, utvrđeno je da bi kineski rezervni kapacitet predmetnog proizvoda iznosio približno 13 % ukupne potrošnje u Uniji.

               (52)

               Nadalje, Komisija je utvrdila da je proizvođačima jednostavno prebaciti se s proizvodnje ostalih premazanih bezdrvnih proizvoda na proizvodnju predmetnog proizvoda (13). Ako bi se kineski proizvođači prebacili na PFP, to bi dovelo do povećanja proizvodnog kapaciteta od 3 877 000 tona, što je više od 100 % ukupne potrošnje u Uniji (koja je utvrđena u iznosu od 3 589 694 tona).

               (53)

               Iako se očekuje da će se razina rezervnog kapaciteta premazanog bezdrvnog papira blago smanjiti za 4 %, očekuje se da će se kineska domaća potražnja smanjiti za više od 10 % do 2021. (14).

               (54)

               Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da kineski proizvođači izvoznici imaju znatan rezervni kapacitet koji bi u slučaju stvaljanju mjera izvan snage mogli upotrijebiti za proizvodnju PFP-a za izvoz na tržište Unije. Komisija je utvrdila i da bi se ta mogućnost izvoza mogla povećati kao rezultat očekivanog smanjenja domaće potražnje u NRK-u.

         3.3.3.   Privlačnost tržišta Unije

               (55)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da je potražnja Unije za PFP-om ostala znatna. Iako se potrošnja Unije u razmatranom razdoblju smanjila, tržište Unije i dalje je najveće na svijetu i čini od 25 % do 30 % globalne potražnje.

               (56)

               Na temelju raspoloživih podataka, kineske cijene izvoza u treće zemlje u blizini Unije bile su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u prosjeku 7 % niže od cijena u Uniji. Takva je razlika u cijeni znatna s obzirom na to da je tržište za PFP konkurentno i vrlo osjetljivo na cijenu.

               (57)

               Nadalje, predviđa se smanjenje domaće potražnje u NRK-u, što upućuje na snažan poticaj kineskim proizvođačima da pronađu alternativna tržišta koja će apsorbirati kineski višak kapaciteta. Tržište SAD-a još je jedno važno tržište za PFP, ali i dalje nije privlačno NRK-u jer su u pogledu predmetnog proizvoda u SAD-u na snazi antidampinške i antisubvencijske mjere protiv NRK-a.

               (58)

               U tom pogledu vlada NRK-a tvrdila je da niska razina uvoza iz NRK-a dokazuje da tržište Unije uopće nije bilo privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima. Nadalje tvrdila je da je u skladu s kineskim statističkim podacima o izvozu NRK 2015. izvezao više PFP-a u druge tri zemlje (Indiju, Japan, Tajland) i europske zemlje koje nisu članice Europske unije, čime se pokazuje da su te zemlje, u kojima ne postoje mjere za zaštitu trgovine, bile privlačnije. Vlada NRK-a tvrdila je i da je NRK trenutačno stranka u 14 sporazuma o slobodnoj trgovini s različitim trgovinskim partnerima i da pregovara o dodatnim sporazumima. To bi dovelo do većeg izvoza PFP-a u predmetne partnerske zemlje.

               (59)

               S obzirom na učinak sporazuma o slobodnoj trgovini, tvrdnja je iznesena u pogledu kineskih proizvoda općenito i nije sadržavala nikakve dokaze o predmetnom proizvodu. Tvrdnju se smatralo preopćenitom i bez dokaza koji bi je potkrijepili. U svakom slučaju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (62) u nastavku, informacije koje je Komisija imala na raspolaganju upućuju na suprotno.

               (60)

               Štoviše, kineski izvoz PFP-a u Uniju pao je gotovo na nulu nakon uvođenja početnih mjera 2010., što upućuje da je tržište Unije postalo neprivlačno kineskim izvoznicima upravo zbog tih mjera. Ukidanjem mjera tržište Unije ponovno bi postalo privlačno. Stoga su te tvrdnje odbačene.

               (61)

               Grupacija APP priznala je da je europsko tržište tradicionalno važno tržište za PFP, ali je tvrdila da se njegova važnost smanjuje zbog stalnog smanjenja potražnje, dok je istodobno potražnja u ostalim zemljama u posljednjih nekoliko godina ostala stabilna ili se povećala. Tvrdila je i da neprivlačnost tržišta Unije dokazuju smanjenje uvoza iz ostalih zemalja nakon uvođenja mjera i visoka razina izvoza PFP-a koju proizvodi industrija Unije.

               (62)

               Unatoč sve manjoj potrošnji PFP-a u Uniji, tržište Unije i dalje je najveće tržište PFP-a na svijetu. Iz informacija iz spisa proizlazi da će tržište Unije barem u bliskoj budućnosti ostati najveće tržište za PFP (15). Na temelju raspoloživih podataka iz spisa predviđa se da će se potražnja za PFP-om u NRK-u smanjiti, a mogući porast potražnje na ostalim tržištima, ako do njega dođe, neće biti dovoljan da bi se smanjila privlačnost tržišta Unije jer su ta tržišta mala u usporedbi s tržištem Unije. Tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka obujam i tržišni udio uvoza u Uniju iz zemalja koje nisu NRK doista je bio veći nego tijekom razmatranog razdoblja trenutačnog ispitnog postupka. Međutim, uvoz PFP-a iz trećih zemalja tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka većinom je bio uvoz PFP-a iz Švicarske, gdje je jedan od proizvođača iz Unije bio vlasnik društva koje proizvodi PFP. U trenutačnom ispitnom postupku utvrđeno je da je taj proizvođač prestao proizvoditi PFP 2011. pa je stoga uvoz iz Švicarske gotovo nestao. Smanjenje uvoza iz trećih zemalja stoga nije povezano s navodnom neprivlačnošću tržišta Unije te je tvrdnja odbačena.

               (63)

               Nadalje, relativno visoka razina izvoza industrije Unije ne dovodi u pitanje zaključak da je tržište Unije privlačno jer su tijekom najvećeg dijela razmatranog razdoblja prosječne cijene ostvarene izvan Unije, gdje se Unija morala natjecati s dampinškim izvozom PFP-a iz NRK-a, bile manje od prosječnih cijena ostvarenih u Uniji. Tvrdnja je stoga odbačena.

               (64)

               S obzirom na prethodna razmatranja Komisija je zaključila da je vjerojatno da bi se u slučaju stavljanja mjera izvan snage izvoz iz NRK-a usmjerio na tržište Unije.

         3.3.4.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

               (65)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama (48) i (49), usporedba kineskih cijena izvoza u treće zemlje koje se nalaze u blizini Unije s cijenom na tržištu analogne zemlje ide u prilog nalazu da će se damping vjerojatno ponoviti.

               (66)

               Uz to, s obzirom na znatan proizvodni kapacitet dostupan u NRK-u te rezervni kapacitet i privlačnost tržišta Unije za izvoz, Komisija je zaključila da bi stavljanje mjera izvan snage vjerojatno dovelo do povećanog izvoza PFP-a iz NRK-a u Uniju po dampinškim cijenama.

         4.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

   4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

               (67)

               Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni proizvod proizvodilo je deset poznatih proizvođača, a neki su od njih grupacije koje posjeduju nekoliko tvornica papira. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

               (68)

               Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila približno 4 606 000 tona. Društva koja su podržala zahtjev za reviziju činila su više od 70 % ukupne proizvodnje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (18), proizvođači iz Unije odabrani u uzorku činili su više od 30 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

               (69)

               Makroekonomske podatke koje je dostavio podnositelj zahtjeva pružio je Euro-Graph (16) te su propisno provjereni.

         4.2.   Potrošnja u Uniji

               (70)

               Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji dodavanjem obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i uvoza iz trećih zemalja na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6.

               (71)

               Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 1.

                  Potrošnja u Uniji

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIPR

                           Ukupna potrošnja u Uniji (u tonama)

                           3 972 818

                           3 643 010

                           3 626 277

                           3 589 694

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              92

                              91

                              90

                              Izvor: Euro-Graph i baza podataka iz članka 14. stavka 6.

               (72)

               Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji smanjila se za 10 %. Smanjila se za 8 % 2013. u usporedbi sa 2012., a zatim se nastavila sporije smanjivati. Procijenjena potrošnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je 21 % manja od one utvrđene tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (4 572 057 tona). Smanjenje potrošnje odražava općenito smanjenje potražnje grafičkog papira, koje je uglavnom rezultat brzog rasta digitalnih medija koji zamjenjuju tradicionalne tiskovne medije.

         4.3.   Uvoz iz predmetne zemlje

   4.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

               (73)

               Uvoz u Uniju iz NRK-a razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 2.

                  Obujam uvoza i tržišni udio

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIPR

                           Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u tonama)

                           701

                           905

                           452

                           389

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              129

                              64

                              55

                           Tržišni udio (%)

                           0,02

                           0,02

                           0,01

                           0,01

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              141

                              71

                              61

                              Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

               (74)

               Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza u Uniju iz NRK-a bio je zanemariv.

         4.3.2.   Cijene uvoza iz predmetne zemlje i sniženje cijena

               (75)

               Zbog zanemarivog obujma uvoza PFP-a iz NRK-a u Uniju i nepouzdanosti cijena te male količine prodaje (vidjeti uvodnu izjavu (37)) nije bilo moguće koristiti se statističkim podacima Unije o uvozu za donošenje zaključaka o cijenama uvoza iz NRK-a. Komisija je zaključila da bi se umjesto toga kao zamjena trebali upotrijebiti podaci o prodaji PFP-a iz NRK-a drugim zemljama kako bi se utvrdilo koliko bi bilo smanjenje cijena da su kineska društva po tim cijenama prodavala proizvode Uniji.

               (76)

               Komisija je utvrdila teoretsku razinu smanjenja cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije usporedbom ponderirane prosječne prodajne cijene industrije Unije koja se naplaćuje nezavisnim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, s ponderiranom prosječnom kineskom izvoznom cijenom za zemlje koje se nalaze u blizini Unije, prilagođene kako bi se došlo na razinu CIF vrijednosti Unije i uzeli u obzir troškovi uvoza. Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, kineske cijene izvoza u ostale zemlje temeljile su se na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, kako je već prethodno objašnjeno (vidjeti uvodne izjave (40), (44) i (45)). Usporedbom cijena pokazalo se da bi kineske izvozne cijene smanjile cijene industrije Unije za 5,4 % da su kineski proizvođači tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prodavali Uniji po tim cijenama.

         4.4.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

               (77)

               U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza u Uniju iz ostalih trećih zemalja osim NRK-a tijekom razmatranog razdoblja u pogledu obujma i tržišnog udjela te prosječne cijene tog uvoza. Tablica se temelji na podacima iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.

                  Tablica 3.

                  Uvoz iz trećih zemalja

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIPR

                           Obujam (u tonama)

                           35 864

                           29 264

                           50 958

                           45 282

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              82

                              142

                              126

                           Tržišni udio (%)

                           0,9

                           0,8

                           1,4

                           1,3

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           952

                           964

                           827

                           889

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              101

                              87

                              93

                              Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

               (78)

               Ukupni obujam uvoza u Uniju iz ostalih zemalja osim NRK-a bio je neznatan tijekom cijelog razmatranog razdoblja, a njihov ukupni tržišni udio približno je iznosio 1 %. U prosjeku su cijene tog uvoza bile više od prosječnih cijena industrije Unije. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nijedna od trećih zemalja pojedinačno nije imala tržišni udio veći od 0,4 %.

         4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

   4.5.1.   Opće napomene

               (79)

               Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske pokazatelje koji su tijekom razmatranog razdoblja utjecali na stanje industrije Unije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (18), za industriju Unije proveden je odabir uzorka.

               (80)

               Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je procijenila makroekonomske pokazatelje povezane s cijelom industrijom Unije na temelju informacija koje je podnositelj dostavio u zahtjevu za reviziju. Komisija je mikroekonomske pokazatelje koji se odnose samo na društva u uzorku procijenila na temelju provjerenih podataka iz odgovora na upitnik. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

               (81)

               Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

               (82)

               Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

         4.5.2.   Makroekonomski pokazatelji

   4.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (83)

               Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 4.

                  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIPR

                           Obujam proizvodnje (u tonama)

                           5 211 487

                           4 833 511

                           4 737 310

                           4 606 000

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              93

                              91

                              88

                           Proizvodni kapacitet (u tonama)

                           5 889 216

                           5 636 892

                           5 380 258

                           4 988 000

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              96

                              91

                              85

                           Iskorištenost kapaciteta (%)

                           88,5

                           85,7

                           88,0

                           92,3

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              97

                              100

                              104

                              Izvor: Euro-Graph

               (84)

               Tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja se smanjila za 12 %. Smanjila se za 7 % 2013. u usporedbi sa 2012., a zatim se nastavila sporije smanjivati.

               (85)

               Proizvođači iz Unije već su prije razmatranog razdoblja poduzeli velike napore u pogledu restrukturiranja usmjerene na rješavanje problema strukturnog viška kapaciteta i te su napore nastavili ulagati i tijekom razmatranog razdoblja. Kao rezultat zatvaranja određenih tvornica i pretvaranja drugih u tvornice za proizvodnju vrsta papira različitih of PFP-a, industrija Unije smanjila je od 2012. do razdoblja ispitnog postupka revizije svoj proizvodni kapacitet PFP-a za približno 901 216 tona, tj. za 15 %.

               (86)

               Stalno smanjenje proizvodnog kapaciteta omogućilo je industriji Unije da tijekom razmatranog razdoblja održi iskorištenost kapaciteta relativno stabilnom i da dosegne čak 92,3 % u razdoblju ispitnog postupka revizije, što je gotovo četiri postotna boda više nego 2012.

               (87)

               Ispitnim postupkom utvrđeno je da je visoka iskorištenost kapaciteta važan čimbenik dugoročne održivosti industrije papira zbog visokih ulaganja u dugotrajnu imovinu i njihova učinka na prosječne troškove proizvodnje.

         4.5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

               (88)

               Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 5.

                  Obujam prodaje i tržišni udio

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIPR

                           Ukupni obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

                           3 936 253

                           3 612 841

                           3 574 868

                           3 544 023

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              92

                              91

                              90

                           Tržišni udio (%)

                           99,1

                           99,2

                           98,6

                           98,7

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              100

                              99

                              100

                              Izvor: Euro-Graph

               (89)

               Obujam prodaje na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja smanjio se za 10 %. Smanjio se za 8 % 2013. u usporedbi sa 2012., a zatim se nastavio sporije smanjivati.

               (90)

               Budući da tijekom razmatranog razdoblja gotovo nije bilo uvoza PFP-a, tržišni udio industrije Unije ostao je stabilan na otprilike 99 %.

         4.5.2.3.   Rast

               (91)

               Tijekom razmatranog razdoblja u industriji Unije nije došlo do rasta proizvodnje i prodaje. Naprotiv, ti su gospodarski pokazatelji blisko pratili pad potrošnje u Uniji.

         4.5.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

               (92)

               Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 6.

                  Zaposlenost i produktivnost

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIPR

                           Broj zaposlenika (ekvivalent punog radnog vremena)

                           9 808

                           8 896

                           7 782

                           7 418

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              91

                              79

                              76

                           Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                           531

                           543

                           609

                           621

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              102

                              115

                              117

                              Izvor: Euro-Graph

               (93)

               Tijekom razmatranog razdoblja broj zaposlenika smanjio se za 24 %, a do smanjenja je dolazilo svake godine. To odražava dio napora koji industrija Unije ulaže u dugoročnije restrukturiranje kako bi riješila probleme strukturnog viška kapaciteta, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (85).

               (94)

               Ta znatna smanjenja radne snage dovela su do znatnog povećanja produktivnosti, koja se mjeri kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku godišnje, a porasla je za 17 % tijekom razmatranog razdoblja.

         4.5.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

               (95)

               Tijekom razmatranog razdoblja gotovo nije bilo uvoza PFP-a iz NRK-a pa se može zaključiti da visina dampinške marže nije utjecala na industriju Unije koja je bila na putu oporavka od prethodnog dampinga.

         4.5.3.   Mikroekonomski pokazatelji

   4.5.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

               (96)

               Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 7.

                  Prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak proizvodnje

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIPR

                           Prosječna jedinična prodajna cijena na tržištu Unije (EUR/tona)

                           723

                           709

                           688

                           680

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                           Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                           672

                           664

                           609

                           631

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              99

                              91

                              94

                              Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

               (97)

               Jedinična prodajna cijena industrije Unije prema nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 6 %. Kretanje cijena pratilo je kretanje troškova proizvodnje uz malenu vremensku razliku.

               (98)

               Jedinični trošak proizvodnje industrije Unije smanjio se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja, a najveće je smanjenje zabilježeno u razdoblju od 2013. do 2014. (smanjenje od 8 %).

         4.5.3.2.   Troškovi rada

               (99)

               Prosječni troškovi rada tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 8.

                  Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIPR

                           Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/zaposlenik)

                           68 405

                           65 812

                           67 716

                           70 973

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              96

                              99

                              104

                              Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

               (100)

               Prosječni troškovi rada po zaposleniku smanjili su se 2013. za 4 % u usporedbi sa 2012., a zatim su se stabilizirali te su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dosegli razinu koja je bila za 4 % viša nego 2012.

         4.5.3.3.   Zalihe

               (101)

               Razine zaliha tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 9.

                  Zalihe

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIPR

                           Završne zalihe (u tonama)

                           112 957

                           122 545

                           119 642

                           122 264

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              108

                              106

                              108

                           Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

                           7

                           8

                           8

                           8

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              114

                              115

                              114

                              Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

               (102)

               Završne zalihe industrije Unije povećale su se za 8 % u razdoblju od 2012. do 2013., a zatim su ostale relativno stabilne u ostatku razmatranog razdoblja. Pad obujma proizvodnje doveo je tijekom razmatranog razdoblja do ukupnog povećanja razine završnih zaliha kao postotka proizvodnje od 14 %.

         4.5.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (103)

               Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 10.

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIPR

                           Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                           0,7

                           – 0,4

                           5,0

                           2,3

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              – 58

                              693

                              319

                           Novčani tok (EUR)

                           58 381 268

                           51 220 769

                           102 223 699

                           75 644 423

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              88

                              175

                              130

                           Ulaganja (EUR)

                           20 414 097

                           23 120 553

                           18 603 022

                           17 369 221

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              113

                              91

                              85

                           Povrat ulaganja (%)

                           1,8

                           – 6,7

                           9,6

                           9,1

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              – 380

                              546

                              518

                              Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

               (104)

               Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje PFP-a nepovezanim kupcima u Uniji kao postotka prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost industrije Unije povećala se s otprilike 0,7 % na 2,3 %. Napominje se da je u početnom ispitnom postupku ciljna dobit za industriju utvrđena na 8 % (17). Najbolja je godina bila 2014. kada je profitabilnost industrije Unije dosegla 5 %, uglavnom zbog manjeg troška sirovina, osobito papirne mase, ali i zbog pozitivnog učinka napora uloženih u restrukturiranje te zbog porasta učinkovitosti. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pad tečaja britanske funte sterlinga u odnosu na euro negativno je utjecao na profitabilnost.

               (105)

               Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Tijekom razmatranog razdoblja novčani tok bio je pozitivan i njegovo je kretanje u velikoj mjeri odražavalo razvoj profitabilnosti, pri čemu je 2014. bila najbolja godina.

               (106)

               S obzirom na pad potražnje za PFP-om u Uniji i izvan nje, industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja nije ulagala u nove kapacitete i ukupna razina ulaganja smanjila se za 15 %. Ulaganja su bila usmjerena na održavanje, zamjenu kapitala, poboljšanje energetske učinkovitosti i na mjere usmjerene na usklađivanje s normama za zaštitu okoliša.

               (107)

               Povrat ulaganja sastoji se od dobiti izražene kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine. Na njegov razvoj tijekom razmatranog razdoblja utjecali su smanjenje neto vrijednosti imovine i razvoj profitabilnosti, što objašnjava negative rezultate 2013., a zatim mnogo bolje rezultate 2014. i u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               (108)

               S obzirom na trošak postojećeg duga, relativno nisku profitabilnost industrije Unije i stalan pad potražnje za PFP-om, sposobnost prikupljanja kapitala industrije Unije poboljšala se u usporedbi s početnim postupkom, ali je i dalje ograničena.

         4.5.4.   Zaključak o stanju industrije Unije

               (109)

               Tijekom razmatranog razdoblja pokazatelji štete upućivali su na mješovitu sliku. Dok su se pokazatelji financijskih rezultata kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja poboljšali, pokazatelji obujma kao što su proizvodnja i prodaja nastavili su se smanjivati.

               (110)

               Poboljšanje pokazatelja financijskih rezultata bilo je rezultat smanjenja cijena sirovina 2014. i napora koje su proizvođači iz Unije uložili u restrukturiranje usmjereno na smanjenje proizvodnog kapaciteta i poboljšanje učinkovitosti. Negativna kretanja u obujmu proizvodnje i prodaje bila su rezultat stalnog pada potražnje za PFP-om u Uniji i inozemstvu zbog kojih je industrija Unije morala nastaviti s restrukturiranjem, što je uključivalo i zatvaranje određenih tvornica papira i pretvaranje drugih u tvornice za proizvodnju drugih vrsta papira.

               (111)

               Predviđeno daljnje smanjenje potražnje za PFP-om u sljedećih 5 – 10 godina ide u prilog zaključku da će stanje industrije Unije i dalje predstavljati izazove te da će se morati dodatno smanjiti proizvodnju i proizvodni kapacitet.

               (112)

               Ispitnim postupkom potvrdilo se da su mjere uvedene početnim ispitnim postupkom imale pozitivan učinak na industriju Unije koja je ponovno stekla svoj tržišni udio i uspjela podići cijene PFP-a iznad razine kojom se pokrivaju troškovi te financirati svoje aktivnosti restrukturiranja.

               (113)

               Na temelju prethodno navedenoga Komisija zaključuje da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. Unatoč tome, industrija Unije u osjetljivom je stanju zbog stalnog pada potražnje za PFP-om i povezanih visokih troškova restrukturiranja, što je znatno utjecalo na profitabilnost.

         4.6.   Vjerojatnost ponavljanja štete

               (114)

               U prethodnim uvodnim izjavama (65) i (66) Komisija je zaključila da bi stavljanje mjera izvan snage dovelo do ponavljanja dampinga i povećanja izvoza PFP-a iz NRK-a u Uniju po dampinškim cijenama.

               (115)

               U uvodnoj izjavi (76) Komisija je utvrdila da su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije cijene kineskog izvoza PFP-a na tržišta koja se nalaze u blizini Unije bile niže nego cijene koje je industrija Unije naplaćivala u Uniji. Kao rezultat toga, Komisija je zaključila da će ako se dopusti istek mjera kineski proizvođači izvoznici vjerojatno sniziti cijene industrije Unije na tržištu Unije.

               (116)

               Uz to, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (62), tržište Unije najveće je tržište PFP-a na svijetu. Doista, zbog njegove ukupne veličine i postojanja velikih kupaca PFP-a privlačno je kineskim proizvođačima PFP-a jer bi im takve velike isporuke omogućile veće iskorištavanje (trenutačno rezervnog) proizvodnog kapaciteta, čime bi se smanjili jedinični troškovi proizvodnje. U skladu s tim, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, s obzirom na gospodarske koristi iskorištavanja rezervnog proizvodnog kapaciteta u NRK-u (vidjeti uvodne izjave od (50) do (54)), vjerojatno je da bi kineski proizvođači nudili PFP po dampinškim cijenama na tržištu Unije, čime bi se stvorio pritisak na cijene i profitabilnost industrije Unije.

               (117)

               Ispitnim se postupkom pokazalo (vidjeti uvodnu izjavu (113)) da je industrija Unije u ranjivom stanju.

               (118)

               Ispitnim postupkom potvrđeni su i nalazi početnog ispitnog postupka o tome kako je visoka iskorištenost kapaciteta važan čimbenik dugoročne održivosti proizvođača papira jer je postupak proizvodnje kapitalno intenzivan. Izostanak dampinškog uvoza tijekom razmatranog razdoblja omogućio je industriji Unije da podigne cijene PFP-a iznad razina pokrivanja troškova, da financira restrukturiranje i poveća stopu iskorištavanja proizvodnog kapaciteta. Bilo kakvim ponavljanjem dampinškog uvoza i pritiskom koji bi on stvorio na cijene poništila bi se ta pozitivna kretanja jer bi se industriju Unije lišilo novčanog toka potrebnog za napore koje ulaže u restrukturiranje za prilagodbu padu potražnje za PFP-om na globalnoj razini. Poništili bi se i pozitivni učinci prethodnih napora uloženih u restrukturiranje i došlo bi do pogoršanja svih pokazatelja štete.

               (119)

               Stoga Komisija zaključuje da bi stavljanjem antidampinških mjera na uvoz PFP-a iz NRK-a izvan snage najvjerojatnije došlo do ponavljanja štete.

         5.   INTERES UNIJE

               (120)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih mjera protiv NRK-a bilo protivno interesu Unije u cjelini. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

         5.1.   Interes industrije Unije

               (121)

               Ispitnim postupkom utvrđeno je da se postojećim mjerama industriji Unije omogućilo da se oporavi od prethodnog dampinga, da održi cijene PFP-a iznad razine kojom se pokrivaju troškovi i da poboljša svoje financijske rezultate. Ta su pozitivna kretanja omogućila industriji Unije da savlada izazove nastale stalnim padom potražnje za PFP-om provođenjem dugoročnih planova restrukturiranja, uključujući zatvaranje određenih tvornica papira i pretvaranje drugih u tvornice za proizvodnju drugih vrsta papira.

               (122)

               Bez pritiska dampinškog uvoza iz NRK-a na cijene, industrija Unije moći će održati cijene PFP-a iznad razina kojima se pokrivaju troškovi, ostvariti potrebnu dobit za financiranje napora koje ulaže u restrukturiranje i prilagoditi se izazovima koje stvara stalan pad u potražnji za PFP-om.

               (123)

               Komisija je stoga zaključila da bi zadržavanje antidampinških mjera na snazi bilo u interesu industrije Unije.

         5.2.   Interes nepovezanih uvoznika/trgovaca

               (124)

               Nije uspostavljena suradnja s uvoznicima/trgovcima. Na temelju činjenice da tijekom razmatranog razdoblja gotovo nije bilo uvoza PFP-a iz NRK-a, Komisija je zaključila da uvoz predmetnog proizvoda ne čini većinski dio poslovnih aktivnosti uvoznika/trgovaca te da nema čimbenika koji bi upućivali na to da bi se zadržavanjem mjera na njih nerazmjerno utjecalo.

         5.3.   Interes korisnika

               (125)

               Nije uspostavljena suradnja s pojedinačnim korisnicima. Komisija je primila pisani podnesak udruženja grafičke industrije (Intergraf) koji su podržala još tri udruženja (BPIF, Gratkom i Bundesverband Druck und Medien).

               (126)

               U podnesku se objašnjava da grafička industrija Unije trpi štetu zbog zamjene tiskovnih medija digitalnim i zbog velikog uvoza tiskanih proizvoda, osobito iz NRK-a. Implikacija te tvrdnje bila je da se antidampinškim mjerama narušava konkurentnost tiskara Unije kojima je potreban pristup papiru bez pristojbi. Jedini dokaz tvrdnje o velikom uvozu koji su podnijeli bila je procjena ukupnog uvoza tiskanih proizvoda podrijetlom iz NRK-a koji uključuju i veliki broj različitih tiskanih proizvoda koji se ne tiskaju na PFP-u. Na temelju raspoloživih informacija Komisija nije mogla procijeniti koji se udio proizvoda uvezenih iz NRK-a tiska na PFP-u, a koji se tiska na drugim vrstama papira.

               (127)

               U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da je većina proizvoda koji se tiskaju na PFP-u „osjetljiva na vrijeme”, npr. časopisi, brošure, izravna pošta i umetci čiji je uvoz iz NRK-a manje vjerojatan zbog vremena potrebnog za prijevoz. Informacijama koje je podnositelj zahtjeva dostavio u ovoj reviziji potvrđuje se da su nalazi početnog ispitnog postupka i dalje valjani.

               (128)

               U skladu s tim Komisija je zaključila da iako je vjerojatno da se dio tiskanih materijala tiska na PFP-u izvan Unije zbog antidampinških i kompenzacijskih pristojbi, njihov je učinak na gospodarsko stanje grafičke industrije Unije ograničen.

         5.4.   Zaključak o interesu Unije

               (129)

               S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv proširenja postojećih antidampinških mjera na uvoz iz NRK-a.

         6.   ZAKLJUČAK I OBJAVA

               (130)

               Sve su zainteresirane strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo zadržati antidampinške mjere na snazi. Dan im je i rok od 11 dana u kojem su nakon te objave mogle podnijeti primjedbe. Samo je podnositelj zahtjeva dostavio primjedbe kojima se podupiru nalazi Komisije i prijedlog za zadržavanje antidampinških mjera na snazi.

               (131)

               Iz prethodno navedenih razmatranja proizlazi da je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, potrebno zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenog premazanog finog papira podrijetlom iz NRK-a uvedene Provedbenom uredbom (EU) br. 451/2011.

               (132)

               Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na premazani fini papir, odnosno papir ili karton premazan s jedne ili obje strane (isključujući kraft papir ili kraft karton), bilo u listovima ili svitcima, težine 70 g/m2 ili više, a da ne prelazi 400 g/m2 i svjetline veće od 84 (izmjereno u skladu s normom ISO 2470-1), trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 i ex 4810 99 80 (oznake TARIC 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 i 4810998020) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   Konačna antidampinška pristojba ne odnosi se na svitke pogodne za korištenje u strojevima za tisak iz role. Svitci pogodni za korištenje u strojevima za tisak iz role definiraju se kao oni svitci koji, kad se u skladu s normom testiranja ISO 3783:2006 utvrđuje njihova otpornost na čupanje – metoda povećanja brzine korištenjem uređaja IGT (električni model), daju rezultat manji od 30 N/m kad se ispituje u poprečnom smjeru toka vlakanaca i rezultat manji od 50 N/m kad se ispituje u smjeru proizvodnje papira. Osim toga, konačna antidampinška pristojba ne odnosi se na višeslojni papir i višeslojni karton.
   2.   Stopa pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode u nastavku navedena društva jest sljedeća:

               Društvo

               Stopa pristojbe (%)

               Dodatna oznaka TARIC

               Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, grad Zhenjiang, provincija Jiangsu, NRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, grad Suzhou, provincija Jiangsu, NRK

               8

               B001

               Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, grad Shouguang, provincija Shandong, NRK; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, grad Shouguang, provincija Shandong, NRK

               35,1

               B013

               Sva ostala društva

               27,1

               B999

         3.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 3. srpnja 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

      (2)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 451/2011 od 6. svibnja 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 128, 14.5.2011., str. 1.).

      (3)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 452/2011 od 6. svibnja 2011. o uvođenju konačne antisubvencijske pristojbe na uvoz premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 128, 14.5.2011., str. 18.).

      (4)  Predmet T-443/11 i predmet T-444/11.

      (5)  SL C 280, 25.8.2015., str. 7.

      (6)  Obavijest o pokretanju postupka revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenog premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 172, 13.5.2016., str. 9.).

      (7)  Obavijest o pokretanju postupka revizije zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenog premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 172, 13.5.2016., str. 19.).

      (8)  Uredba Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 188, 18.7.2009., str. 93.). Ta je Uredba kodificirana Uredbom (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 55.).

      (9)  Grupacija Sinar Mas obuhvaća sljedeća društva: Gold East Paper Co., Ltd; Gold Huasheng Paper co., Ltd. i Hainan Jinhai Pulp and Paper Co., Ltd.

      (10)  Na temelju podataka RISI-ja (http://www.risiinfo.com) koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

      (11)  Na temelju zahtjeva.

      (12)  Na temelju podataka RISI-ja.

      (13)  Na temelju zahtjeva.

      (14)  Na temelju podataka RISI-ja.

      (15)  Na temelju podataka RISI-ja koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

      (16)  Europsko udruženje proizvođača grafičkog papira (Euro-Graph) osnovano je 2012. spajanjem CEPIPRINT-a (Udruženje europskih proizvođača papira za publikacije) i CEPIFINE-a (Europsko udruženje proizvođača finog papira), a njegovi članovi uključuju sve proizvođače premazanog finog papira u Uniji.

      (17)  Uvodna izjava 158. Provedbene uredbe (EU) br. 451/2011.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 2/2014 оd 3. siječnja 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               4.1.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 1/4

      PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 2/2014
   оd 3. siječnja 2014.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 3. siječnja 2014.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,
         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG
      Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  AL

                  55,3

                  MA

                  52,2

                  TN

                  84,6

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  78,4

                  0707 00 05

                  MA

                  158,2

                  TR

                  156,0

                  ZZ

                  157,1

                  0709 90 70

                  MA

                  47,5

                  TR

                  132,6

                  ZZ

                  90,1

                  0805 10 20

                  TR

                  82,3

                  ZA

                  46,6

                  ZZ

                  64,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,6

                  ZZ

                  69,6

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  TR

                  70,9

                  ZZ

                  70,9

                  0805 50 10

                  TR

                  69,1

                  ZZ

                  69,1

                  0808 10 80

                  MK

                  23,6

                  US

                  149,9

                  ZZ

                  86,8

                  0808 20 50

                  CN

                  56,7

                  US

                  168,4

                  ZZ

                  112,6

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1009 оd 22. lipnja 2016. o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja 2017. do 30. lipnja 2017. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 2535/2001 otvorene u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda

text:
               23.6.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 165/15

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1009
   оd 22. lipnja 2016.
   o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja 2017. do 30. lipnja 2017. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 2535/2001 otvorene u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188. stavke 2. i 3.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom Komisije (EZ) br. 2535/2001 (2) otvaraju se godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda iz sektora mlijeka i mliječnih proizvoda.

               (2)

               Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. lipnja 2016. do 10. lipnja 2016. za podrazdoblje od 1. srpnja 2016. do 31. prosinca 2016. za određene su kvote manje od raspoloživih količina. Stoga je potrebno odrediti količine za koje nisu podneseni zahtjevi i dodati ih količini utvrđenoj za sljedeće podrazdoblje kvote.

               (3)

               Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Količine za koje nisu podneseni zahtjevi za uvozne dozvole u skladu s Uredbom (EZ) br. 2535/2001, koje je potrebno dodati podrazdoblju od 1. siječnja 2017. do 30. lipnja 2017., navedene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 22. lipnja 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 2535/2001 od 14. prosinca 2001. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1255/1999 u pogledu uvoznih režima za mlijeko i mliječne proizvode i o otvaranju carinskih kvota (SL L 341, 22.12.2001., str. 29.).

      PRILOG
      I.A

                  Redni br.

                  Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količinama raspoloživima za podrazdoblje od 1.1.2017. do 30.6.2017.
                  (kg)

                  09.4590

                  34 268 500

                  09.4599

                  5 680 000

                  09.4591

                  2 680 000

                  09.4592

                  9 219 000

                  09.4593

                  2 673 236

                  09.4594

                  10 003 500

                  09.4595

                  6 412 500

                  09.4596

                  9 596 200

            I.F

         Proizvodi podrijetlom iz Švicarske

                  Redni br.

                  Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količinama raspoloživima za podrazdoblje od 1.1.2017. do 30.6.2017.
                  (kg)

                  09.4155

                  828 000

            I.I

         Proizvodi podrijetlom s Islanda

                  Redni br.

                  Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količinama raspoloživima za podrazdoblje od 1.1.2017. do 30.6.2017.
                  (kg)

                  09.4205

                  25 000

                  09.4206

                  0

            I.K

         Proizvodi podrijetlom s Novog Zelanda

                  Redni br.

                  Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količinama raspoloživima za podrazdoblje od 1.10.2016. do 31.12.2016.
                  (kg)

                  09.4514

                  7 000 000

                  09.4515

                  4 000 000

                  09.4182

                  33 612 000

                  09.4195

                  40 877 000


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/482 оd 20. ožujka 2015. o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. srpnja do 30. rujna 2015. u okviru carinskih kvota koje su Provedbenom uredbom (EU) br. 412/2014 otvorene za jaja, proizvode od jaja i albumin iz jaja podrijetlom iz Ukrajine

text:
               21.3.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 77/7

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/482
   оd 20. ožujka 2015.
   o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. srpnja do 30. rujna 2015. u okviru carinskih kvota koje su Provedbenom uredbom (EU) br. 412/2014 otvorene za jaja, proizvode od jaja i albumin iz jaja podrijetlom iz Ukrajine
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188. stavke 2. i 3.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 412/2014 (2) otvorene su godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda iz sektora jaja i albumina iz jaja podrijetlom iz Ukrajine.

               (2)

               Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. ožujka 2015. za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015. manje su od raspoloživih količina. Stoga je potrebno odrediti količine za koje nisu podneseni zahtjevi i dodati ih količini utvrđenoj za sljedeće podrazdoblje kvote.

               (3)

               Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Količine za koje nisu podneseni zahtjevi za uvozne dozvole u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 412/2014, koje je potrebno dodati podrazdoblju od 1. srpnja do 30. rujna 2015., navedene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 20. ožujka 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 412/2014 od 23. travnja 2014. o otvaranju uvoznih carinskih kvota Unije za jaja, proizvode od jaja i albumine podrijetlom iz Ukrajine i upravljanju tim kvotama (SL L 121, 24.4.2014., str. 32.).

      PRILOG

                  Redni br.

                  Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količini raspoloživoj za podrazdoblje od 1. srpnja do 30. rujna 2015.
                  (protuvrijednost jaja u ljusci u kg)

                  09.4275

                  750 000

                  09.4276

                  1 500 000


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1272 оd 14. srpnja 2017. o utvrđivanju gornjih granica proračuna za 2017. primjenjivih na određene programe izravne potpore predviđene Uredbom (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
               15.7.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 184/5

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1272
   оd 14. srpnja 2017.
   o utvrđivanju gornjih granica proračuna za 2017. primjenjivih na određene programe izravne potpore predviđene Uredbom (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (1), a posebno njezin članak 22. stavak 1., članak 36. stavak 4., članak 42. stavak 2., članak 47. stavak 3., članak 49. stavak 2., članak 51. stavak 4. i članak 53. stavak 7.,
   budući da:

               (1)

               Za svaku državu članicu koja provodi program osnovnih plaćanja predviđen u glavi III. poglavlju 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Komisija mora odrediti godišnju nacionalnu gornju granicu iz članka 22. stavka 1. te uredbe za 2017. tako da od godišnje nacionalne gornje granice iz Priloga II. toj uredbi oduzme gornju granicu utvrđenu u skladu s člancima 42., 47., 49., 51. i 53. te uredbe. U skladu s člankom 22. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013 treba uzeti u obzir svako povećanje koje države članice primjenjuju na temelju te odredbe.

               (2)

               Za svaku državu članicu koja provodi program jedinstvenih plaćanja po površini predviđen u glavi III. poglavlju 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Komisija mora odrediti godišnju nacionalnu gornju granicu iz članka 36. stavka 4. te uredbe za 2017. tako da od godišnje nacionalne gornje granice iz Priloga II. toj uredbi oduzme gornju granicu utvrđenu u skladu s člancima 42., 47., 49., 51. i 53. te uredbe.

               (3)

               Za svaku državu članicu koja provodi preraspodjelu plaćanja predviđenu u glavi III. poglavlju 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Komisija mora odrediti godišnju nacionalnu gornju granicu iz članka 42. stavka 2. te uredbe za 2017. na temelju postotka koji su te države članice priopćile u skladu s člankom 42. stavkom 1. te uredbe.

               (4)

               U pogledu plaćanja za poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš predviđenog u glavi III. poglavlju 3. Uredbe (EU) br. 1307/2013 u 2017., godišnje nacionalne gornje granice iz članka 47. stavka 3. te uredbe za 2017. moraju se izračunati u skladu s člankom 47. stavkom 1. te uredbe i iznose 30 % nacionalne gornje granice odgovarajuće države članice, kao što je utvrđeno u Prilogu II. toj uredbi.

               (5)

               Za države članice koje dodjeljuju plaćanje za područja s prirodnim ograničenjima predviđeno u glavi III. poglavlju 4. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Komisija mora odrediti godišnje nacionalne gornje granice iz članka 49. stavka 2. te uredbe za 2017. na temelju postotka koji su odgovarajuće države članice priopćile u skladu s člankom 49. stavkom 1. te uredbe.

               (6)

               U pogledu plaćanja za mlade poljoprivrednike predviđenog u glavi III. poglavlju 5. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Komisija mora odrediti godišnje nacionalne gornje granice iz članka 51. stavka 4. te uredbe za 2017. na temelju postotka koji su države članice priopćile u skladu s člankom 51. stavkom 1. te uredbe i one ne smiju biti veće od 2 % godišnje gornje granice iz Priloga II.

               (7)

               Ako ukupni iznos plaćanja za mlade poljoprivrednike za koja su u 2017. u državi članici podneseni zahtjevi premašuje gornju granicu utvrđenu u skladu s člankom 51. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1307/2013 za tu državu članicu, razliku mora financirati država članica u skladu s člankom 51. stavkom 2. te uredbe poštujući najviši iznos utvrđen člankom 51. stavkom 1. te uredbe. Radi jasnoće, primjereno je odrediti taj najviši iznos za svaku državu članicu.

               (8)

               Za svaku državu članicu koja u 2017. dodjeljuje dobrovoljnu proizvodno vezanu potporu predviđenu u glavi IV. poglavlju 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Komisija mora odrediti godišnju nacionalnu gornju granicu iz članka 53. stavka 7. te uredbe za 2017. na temelju postotka koji je odgovarajuća država članica priopćila na temelju članka 54. stavka 1. te uredbe.

               (9)

               Za 2017. provedba programa izravne potpore predviđenih Uredbom (EU) br. 1307/2013 započela je 1. siječnja 2017. Radi dosljednosti između primjenjivosti te uredbe za godinu podnošenja zahtjeva 2017. i primjenjivosti odgovarajućih gornjih granica proračuna ova bi se Uredba trebala primjenjivati od istog datuma.

               (10)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za izravna plaćanja,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Godišnje nacionalne gornje granice za 2017. za program osnovnih plaćanja iz članka 22. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 utvrđene su u točki I. Priloga ovoj Uredbi.
   2.   Godišnje nacionalne gornje granice za 2017. za program jedinstvenih plaćanja po površini iz članka 36. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1307/2013 utvrđene su u točki II. Priloga ovoj Uredbi.
   3.   Godišnje nacionalne gornje granice za 2017. za preraspodjelu plaćanja iz članka 42. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013 utvrđene su u točki III. Priloga ovoj Uredbi.
   4.   Godišnje nacionalne gornje granice za 2017. za plaćanje za poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš iz članka 47. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1307/2013 utvrđene su u točki IV. Priloga ovoj Uredbi.
   5.   Godišnje nacionalne gornje granice za 2017. za plaćanje za područja s prirodnim ograničenjima iz članka 49. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013 utvrđene su u točki V. Priloga ovoj Uredbi.
   6.   Godišnje nacionalne gornje granice za 2017. za plaćanje za mlade poljoprivrednike iz članka 51. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1307/2013 utvrđene su u točki VI. Priloga ovoj Uredbi.
   7.   Najviši iznosi za 2017. za plaćanje za mlade poljoprivrednike iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 utvrđeni su u točki VII. Priloga ovoj Uredbi.
   8.   Godišnje nacionalne gornje granice za 2017. za dobrovoljnu proizvodno vezanu potporu iz članka 53. stavka 7. Uredbe (EU) br. 1307/2013 utvrđene su u točki VIII. Priloga ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Primjenjuje se od 1. siječnja 2017.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 608.

      PRILOG
      I.   Godišnje nacionalne gornje granice za program osnovnih plaćanja iz članka 22. stavka 1. uredbe (EU) br. 1307/2013

                  (u tisućama EUR)

                  Kalendarska godina

                  2017.

                  Belgija

                  222 198

                  Danska

                  553 021

                  Njemačka

                  3 022 776

                  Irska

                  826 181

                  Grčka

                  1 129 245

                  Španjolska

                  2 826 613

                  Francuska

                  3 185 167

                  Hrvatska

                  108 746

                  Italija

                  2 245 528

                  Luksemburg

                  22 779

                  Malta

                  648

                  Nizozemska

                  504 278

                  Austrija

                  470 393

                  Portugal

                  274 189

                  Slovenija

                  73 619

                  Finska

                  262 269

                  Švedska

                  401 863

                  Ujedinjena Kraljevina

                  2 112 701

            II.   Godišnje nacionalne gornje granice za program jedinstvenih plaćanja po površini iz članka 36. stavka 4. uredbe (EU) br. 1307/2013

                  (u tisućama EUR)

                  Kalendarska godina

                  2017.

                  Bugarska

                  379 042

                  Češka

                  462 074

                  Estonija

                  80 043

                  Cipar

                  30 396

                  Latvija

                  123 537

                  Litva

                  180 990

                  Mađarska

                  733 351

                  Poljska

                  1 559 217

                  Rumunjska

                  919 141

                  Slovačka

                  252 841

            III.   Odišnje nacionalne gornje granice za preraspodjelu plaćanja iz članka 42. stavka 2. uredbe (EU) br. 1307/2013

                  (u tisućama EUR)

                  Kalendarska godina

                  2017.

                  Belgija

                  47 460

                  Bugarska

                  55 922

                  Njemačka

                  339 366

                  Francuska

                  723 902

                  Hrvatska

                  24 113

                  Litva

                  70 061

                  Poljska

                  289 802

                  Portugal

                  16 298

                  Rumunjska

                  97 072

                  Ujedinjena Kraljevina

                  48 599

            IV.   Godišnje nacionalne gornje granice za plaćanje za poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš iz članka 47. stavka 3. uredbe (EU) br. 1307/2013

                  (u tisućama EUR)

                  Kalendarska godina

                  2017.

                  Belgija

                  150 629

                  Bugarska

                  237 968

                  Češka

                  252 960

                  Danska

                  250 437

                  Njemačka

                  1 454 424

                  Estonija

                  37 111

                  Irska

                  363 570

                  Grčka

                  562 899

                  Španjolska

                  1 460 000

                  Francuska

                  2 171 705

                  Hrvatska

                  72 338

                  Italija

                  1 139 862

                  Cipar

                  14 900

                  Latvija

                  69 129

                  Litva

                  140 121

                  Luksemburg

                  10 046

                  Mađarska

                  402 940

                  Malta

                  1 573

                  Nizozemska

                  217 309

                  Austrija

                  207 526

                  Poljska

                  1 023 556

                  Portugal

                  174 617

                  Rumunjska

                  540 401

                  Slovenija

                  40 801

                  Slovačka

                  133 391

                  Finska

                  157 048

                  Švedska

                  209 303

                  Ujedinjena Kraljevina

                  955 896

            V.   Godišnje nacionalne gornje granice za plaćanje za područja s prirodnim ograničenjima iz članka 49. stavka 2. uredbe (EU) br. 1307/2013

                  (u tisućama EUR)

                  Kalendarska godina

                  2017.

                  Danska

                  2 857

                  Slovenija

                  2 149

            VI.   Godišnje nacionalne gornje granice za plaćanje za mlade poljoprivrednike iz članka 51. stavka 4. uredbe (EU) br. 1307/2013

                  (u tisućama EUR)

                  Kalendarska godina

                  2017.

                  Belgija

                  8 367

                  Bugarska

                  1 310

                  Češka

                  1 686

                  Danska

                  4 341

                  Njemačka

                  48 481

                  Estonija

                  408

                  Irska

                  24 238

                  Grčka

                  37 527

                  Španjolska

                  97 333

                  Francuska

                  72 390

                  Hrvatska

                  4 823

                  Italija

                  37 995

                  Cipar

                  397

                  Latvija

                  3 200

                  Litva

                  5 838

                  Luksemburg

                  502

                  Mađarska

                  5 373

                  Malta

                  21

                  Nizozemska

                  14 487

                  Austrija

                  13 835

                  Poljska

                  34 119

                  Portugal

                  11 641

                  Rumunjska

                  18 013

                  Slovenija

                  2 040

                  Slovačka

                  604

                  Finska

                  5 235

                  Švedska

                  10 465

                  Ujedinjena Kraljevina

                  16 308

            VII.   Najviši iznosi za plaćanje za mlade poljoprivrednike iz članka 51. stavka 1. uredbe (EU) br. 1307/2013

                  (u tisućama EUR)

                  Kalendarska godina

                  2017.

                  Belgija

                  10 042

                  Bugarska

                  15 865

                  Češka

                  16 864

                  Danska

                  16 696

                  Njemačka

                  96 962

                  Estonija

                  2 474

                  Irska

                  24 238

                  Grčka

                  37 527

                  Španjolska

                  97 333

                  Francuska

                  144 780

                  Hrvatska

                  4 823

                  Italija

                  75 991

                  Cipar

                  993

                  Latvija

                  4 609

                  Litva

                  9 341

                  Luksemburg

                  670

                  Mađarska

                  26 863

                  Malta

                  105

                  Nizozemska

                  14 487

                  Austrija

                  13 835

                  Poljska

                  68 237

                  Portugal

                  11 641

                  Rumunjska

                  36 027

                  Slovenija

                  2 720

                  Slovačka

                  8 893

                  Finska

                  10 470

                  Švedska

                  13 954

                  Ujedinjena Kraljevina

                  63 726

            VIII.   Godišnje nacionalne gornje granice za dobrovoljnu proizvodno vezanu potporu iz članka 53. stavka 7. uredbe (EU) br. 1307/2013

                  (u tisućama EUR)

                  Kalendarska godina

                  2017.

                  Belgija

                  83 985

                  Bugarska

                  118 984

                  Češka

                  126 480

                  Danska

                  24 135

                  Estonija

                  6 142

                  Irska

                  3 000

                  Grčka

                  186 061

                  Španjolska

                  584 919

                  Francuska

                  1 085 853

                  Hrvatska

                  36 169

                  Italija

                  455 945

                  Cipar

                  3 973

                  Latvija

                  34 565

                  Litva

                  70 060

                  Luksemburg

                  160

                  Mađarska

                  201 470

                  Malta

                  3 000

                  Nizozemska

                  3 500

                  Austrija

                  14 527

                  Poljska

                  505 160

                  Portugal

                  117 535

                  Rumunjska

                  226 708

                  Slovenija

                  17 680

                  Slovačka

                  57 800

                  Finska

                  102 605

                  Švedska

                  90 698

                  Ujedinjena Kraljevina

                  52 815


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1577 оd 9. rujna 2015. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Patata novella di Galatina (ZOI))

text:
               23.9.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 246/5

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1577
   оd 9. rujna 2015.
   o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Patata novella di Galatina (ZOI))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Patata novella di Galatina” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Patata novella di Galatina” potrebno je upisati u registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv „Patata novella di Galatina” (ZOI) upisuje se u registar.
   Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 9. rujna 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Phil HOGAN

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  SL C 128, 21.4.2015., str. 11.

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).