title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2005 оd 16. studenoga 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz laganog termalnog papira podrijetlom iz Republike Koreje

text:
               17.11.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 310/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2005
   оd 16. studenoga 2016.
   o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz laganog termalnog papira podrijetlom iz Republike Koreje
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
   nakon savjetovanja s državama članicama,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

   1.1   Pokretanje postupka

               (1)

               Europska komisija („Komisija”) 18. veljače 2016. pokrenula je antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju određenog laganog termalnog papira podrijetlom iz Koreje („predmetna zemlja”) na temelju članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (2). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
                   (3) („Obavijest o pokretanju postupka”).

               (2)

               Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon zahtjeva koji je 4. siječnja 2016. podnijela ETPA (Europsko udruženje za termalni papir) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenog laganog termalnog papira u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti, što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

         1.2   Zainteresirane strane

               (3)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije službeno obavijestila proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike koji su joj poznati, korejska nadležna tijela, poznate joj uvoznike i korisnike te ih pozvala na sudjelovanje.

               (4)

               Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima („službenik za saslušanja”).

               (5)

               Održana su dva saslušanja sa službenikom za saslušanja na zahtjev poduzeća Hansol Group, kojoj pripadaju dva povezana proizvođača izvoznika koji surađuju. Tijekom prvog saslušanja u ožujku 2016. zatraženo je izuzeće od odgovaranja na upitnik za određeni broj povezanih prerađivača. Nakon saslušanja i posjeta radi provjere jednom od povezanih prerađivača kako bi se preispitali argumenti na kojima se temelji zahtjev za izuzeće, Komisija je smatrala da jedan povezani prerađivač treba ispuniti upitnik, dok je trojici ostalih povezanih prerađivača pružila izuzeće. Na drugom saslušanju u rujnu 2016. dva proizvođača izvoznika koji surađuju, određeni broj nepovezanih uvoznika i korisnika te predstavnici korejske vlade iznijeli su niz tvrdnji u pogledu definicije predmetnog proizvoda, zahtjeva, štete, uzročno-posljedične veze i interesa Unije.

         (a)   Odabir uzorka

               (6)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana.

         Odabir uzorka proizvođača iz Unije

               (7)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje, istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost. Uzorak se sastojao od triju proizvođača iz Unije iz dviju različitih država članica. Među poduzećima koja su se javila tijekom ispitivanja reprezentativnosti i u procijenjenom ukupnom obujmu prodaje nepovezanim kupcima u Uniji proizvođači iz Unije uključeni u uzorak sudjelovali su u obujmu prodaje nepovezanim kupcima u Uniji s između 75 % i 95 % (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak. Nijedna strana nije podnijela primjedbu na privremeni uzorak pa je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

         Odabir uzorka uvoznika

               (8)

               Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

               (9)

               Jedan je nepovezani prerađivač s uvoznim aktivnostima dostavio zatražene podatke i pristao na to da ga se uključi u uzorak. Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban zbog malog broja odgovora. Nisu dostavljene nikakve primjedbe.

         (b)   Odgovori na upitnik

               (10)

               Komisija je poslala upitnike dvama povezanim proizvođačima izvoznicima, poduzećima Hansol Paper Co., Ltd. („Hansol Paper”) i Hansol Artone Paper Co., Ltd („Artone”), koji pripadaju Hansol Groupu i njihovu povezanom trgovcu Hansol Europe B.V. („Hansol Europe”) i povezanom prerađivaču Schades Ltd („Schades”). Upitnici su poslani i trima proizvođačima iz Unije uključenima u uzorak i na adrese otprilike 50 strana (26 korisnika, 21 posrednik, dva udruženja i jedan nepovezani uvoznik) koje su bile zainteresirane za ispitni postupak.

               (11)

               Odgovori na upitnik zaprimljeni su od dvaju proizvođača izvoznika i njihovih povezanih trgovca i prerađivača, triju proizvođača iz Unije uključenih u uzorak, devet nepovezanih prerađivača, dvaju trgovaca na različitim razinama, jednog nepovezanog prerađivača s uvoznim aktivnostima i jednog udruženja. Nadalje, 11 strana odgovorilo je podnescima u slobodnom formatu.

         (c)   Posjeti radi provjere

               (12)

               Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nanesene štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

                           —

                           proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Španjolska,

                                       —

                                       Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Njemačka,

                                       —

                                       Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Njemačka,

                           —

                           Uvoznik/korisnik:

                                       —

                                       Papiery Powlekane „PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Poljska,

                           —

                           Proizvođači izvoznici u Republici Koreji:

                                       —

                                       Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Seul, Republika Koreja,

                           —

                           Trgovac povezan s proizvođačima izvoznicima poduzeća Hansol Group:

                                       —

                                       Hansol Europe, Hoofddorp, Nizozemska,

                           —

                           Prerađivač povezan s proizvođačima izvoznicima poduzeća Hansol Group:

                                       —

                                       Schades, Ripley, Ujedinjena Kraljevina.

         (d)   Prezentiranje podataka

               (13)

               S obzirom na to da je ograničen broj strana podnio određene podatke, neki brojevi predstavljeni u nastavku izraženi su u obliku raspona.

         1.3   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

               (14)

               Ispitnim postupkom o dampingu i šteti pokriveno je razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2015. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

         2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   2.1   Predmetni proizvod

               (15)

               Predmetni proizvod lagani je termalni papir („LWTP”) težine 65 gr/m2 ili manje, u svitcima širine 20 cm ili više, težine svitka (uključujući papir) 50 kg ili više i promjera svitka (uključujući papir) 40 cm ili više („veliki svitci”), s temeljnim premazom ili bez njega, na jednoj strani ili na obje strane, premazan toplinski osjetljivom tvari (tj. mješavinom bojila i razvijača koja reagira i stvara sliku prilikom primjene topline) na jednoj strani ili na obje strane i s premazom na gornjoj strani ili bez njega podrijetlom iz Republike Koreje, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 i ex 4823 90 85 („predmetni proizvod”).

               (16)

               LWTP je moguće proizvesti upotrebom nekoliko vrsta razvijača: bisfenola A i bisfenola S (LWTP koji sadržava fenol) ili razvijača koji ne sadržavaju fenol (LWTP bez fenola). Ispitnim su postupkom obuhvaćene obje vrste LWTP-a.

               (17)

               Lagani termalni papir upotrebljava se za aplikacije na prodajnom mjestu, kao što su računi koji se izdaju u maloprodaji.

         2.2   Istovjetan proizvod

               (18)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva te jednake osnovne namjene:

                           —

                           predmetni proizvod;

                           —

                           proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Republike Koreje; i

                           —

                           proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

               (19)

               Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         2.3   Tvrdnje u pogledu područja primjene proizvoda

               (20)

               Proizvođači izvoznici koji surađuju zatražili su isključenje LWTP-a bez fenola iz područja primjene proizvoda jer se LWTP bez fenola ne proizvodi i ne izvozi iz Republike Koreje te jer je različit od LWTP-a koji sadržava fenol zbog njegova kemijskog sastava, percepcije potrošača, proizvodnog postupka, krajnjih namjena i tržišne cijene. Ista je strana zatražila isključenje LWTP-a težine manje od 44 gr/m2.

               (21)

               Ispitni je postupak u tom pogledu pokazao da postoji nekoliko vrsta LWTP-a – uključujući one s fenolom ili bez fenola i one težine manje od 44 gr/m2 – i da svi čine jedan jedinstveni proizvod jer dijele slična osnovna svojstva, slične proizvodne postupke, jednake krajnje namjene te su međusobno zamjenjivi sa stajališta korisnika i potrošača. Doista, ispitni je postupak pokazao da se sve vrste proizvoda sastoje od papirne podloge s toplinski osjetljivim premazom i da su svi proizvodi u biti rezultat sličnih proizvodnih postupaka. Nadalje, sve vrste LWTP-a imaju slična svojstva te se upotrebljavaju za ispis termalnim pisačem. Stoga one sa stajališta korisnika i potrošača imaju slične krajnje namjene.

               (22)

               Nadalje, potrebno je napomenuti da zahtjev za izuzećem LWTP-a težine manje od 44 gr/m2 u svakom slučaju nije bio potkrijepljen dokazima.

               (23)

               Iako je proizvođač izvoznik tvrdio da možda postoji različita percepcija potrošača u pogledu LWTP-a koji sadržava odnosno ne sadržava fenol, nisu pruženi čvrsti dokazi kojima bi se opravdala ta tvrdnja, a ispitnim se postupkom potvrdilo da većina potrošača nije svjesna određenog sastava LWTP-a te stoga ne razlikuje LWTP koji sadržava fenol i LWTP bez fenola. Nadalje, ne postoje znatne razlike u tržišnim cijenama LWTP-a koji sadržava fenol i LWTP-a bez fenola. Stoga je privremeno zaključeno da se sve vrste LWTP-a međusobno natječu, iako s nekim razlikama u cijeni. Cjenovno natjecanje različitih vrsta proizvoda dodatno je razrađeno u odjeljku 5.2.4.

               (24)

               Proizvodi težine manje od 44 gr/m2 i LWTP bez fenola ne mogu se isključiti iz definicije istovjetnog proizvoda u ovoj fazi zbog prethodno navedenih razloga. Stoga su obje tvrdnje privremeno odbijene.

         3.   DAMPING

   3.1   Uvodna napomena

               (25)

               Poduzeće Hansol Group u razdoblju ispitnog postupka prodalo je između 15 % i 25 % svojeg ukupnog obujma prodaje predmetnog proizvoda u Uniji, izravno nepovezanim stranama ili neizravno za daljnju prodaju pomoću povezanih strana; velik dio njegove prodaje u Uniji (između 75 % i 85 %) predstavljala je prodaja povezanim stranama namijenjena preradi u male svitke. Količine su zbog povjerljivosti izražene u rasponima. Kako bi izračun dampinga bio reprezentativan, oba prodajna kanala uključena su u taj izračun i na odgovarajući način ponderirana.

         3.2   Uobičajena vrijednost

               (26)

               Komisija je prvo istražila je li ukupni obujam domaće prodaje proizvođača izvoznika koji surađuju reprezentativan, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda neovisnim kupcima na domaćem tržištu po zastupljenom proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika na domaćem tržištu bila reprezentativna.

               (27)

               Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili vrlo slične vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođače izvoznike s reprezentativnom domaćom prodajom.

               (28)

               Komisija je nakon toga istražila je li domaća prodaja proizvođača izvoznika na njihovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koji je identičan ili usporediv s vrstom proizvoda koja se prodaje za izvoz u Uniju reprezentativna, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. Komisija je utvrdila da su tri proizvoda prodana u obujmu koji je bio manji od 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju. Te se vrste proizvoda smatralo usporedivim vrstama proizvoda onima koji su prodani na domaćem tržištu, pri čemu su se razlikovali jedino u težini papira i, u jednome slučaju, u vrsti upotrijebljenog fenola. Za te je vrste proizvoda izračunana uobičajena vrijednost.

               (29)

               Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

               (30)

               Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

                           (a)

                           ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda i

                           (b)

                           ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

               (31)

               U tom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (32)

               Uobičajena vrijednost stvarna je domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsti proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:

                           (a)

                           ako obujam profitabilne prodaje određene vrste proizvoda čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili

                           (b)

                           ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

               (33)

               Analiza domaće prodaje pokazala je da je većina domaće proizvodnje bila profitabilna i da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s time, uobičajena je vrijednost izračunana kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (34)

               Za vrste proizvoda za koje nije bilo prodaje istovjetnog proizvoda u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu ili ona nije bila dovoljna, Komisija je uobičajenu vrijednost izračunala u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.

               (35)

               Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika koji surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka:

                           (a)

                           ponderirani prosječni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi koje su proizvođači izvoznici koji surađuju imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i

                           (b)

                           ponderirana prosječna dobit koju su proizvođači izvoznici ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (36)

               Za vrste proizvoda koje nisu bile prodane u reprezentativnoj količini na domaćem tržištu dodani su prosječni prodajni te opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. Za vrste proizvoda koje uopće nisu prodavane na domaćem tržištu dodani su ponderirani prosječni prodajni te opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu.

         3.3   Izvozna cijena

               (37)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 25., prodaja u Uniji poduzeća Hansol Group tijekom razdoblja ispitnog postupka sastojala se od velikih svitaka prodanih nepovezanim stranama i velikih svitaka prodanih povezanim stranama za daljnju prodaju, ali je većina prodaje u Uniji bila prodaja predmetnog proizvoda povezanim poduzećima za preradu u manje svitke koji su zatim dalje prodani nepovezanim kupcima.

               (38)

               Za prodaju predmetnog proizvoda izravno neovisnim kupcima u Uniji izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kad se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

               (39)

               Za prodaju predmetnog proizvoda u Uniju pomoću povezanih društava koja su djelovala kao uvoznici/trgovci i/ili kao prerađivači izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj se uvezeni proizvod ili uvezeni i prerađeni proizvod prvi put ponovno prodao nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. Prodajna cijena povezane strane nepovezanom kupcu vraćena je na cijenu franko tvornice odbijanjem prodajnih, općih i administrativnih troškova povezane strane, razumnog iznosa dobiti i ostalih naknada kada je to primjenjivo. Ako se prodaja odnosila na male svitke, prijavljeni i provjereni troškovi prerade dodatno su odbijeni.

               (40)

               U pogledu korištene profitne marže, u skladu s ustaljenom sudskom praksom sudova Unije, Komisija se nije koristila profitnim maržama povezanih poduzeća jer se ona smatraju nepouzdanima. Jedan je nepovezani uvoznik surađivao, no podaci o njegovoj profitabilnosti bili su povjerljivi te se ne mogu objaviti. Stoga se u nedostatku bilo kojih drugih informacija koristilo razumnom profitnom maržom upotrijebljenom u prethodnom postupku u vezi s drugim proizvodom od papira (premazani fini papir) koji proizvodi slična industrija (5). S obzirom na to da su oba proizvoda i industrije vrlo slični (obje su industrije kapitalno intenzivne, a osim toga neki proizvođači LWTP-a proizvode i premazani fini papir), za tu je metodu utvrđivanja razumne profitne marže utvrđeno da je razumna. Profitna marža koja se upotrebljava u nedostatku bilo kojih informacija iznosila je 4,5 %.

         3.4   Usporedba

               (41)

               Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika na temelju cijena franko tvornica.

               (42)

               Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

               (43)

               Budući da nije moguće utvrditi podrijetlo velikih svitaka upotrijebljenih za proizvodnju i prodaju malih svitaka, izvozna cijena velikih svitaka prodanih povezanim stranama za preradu u male svitke uspoređena je s uobičajenom vrijednošću utvrđenom na agregatnoj razini, tj. temeljenoj na prosječnoj domaćoj prodajnoj cijeni i trošku proizvodnje poduzeća Hansol Paper i Artone za svaku vrstu proizvoda.

               (44)

               Dampinška marža za izvozne cijene izravne prodaje velikih svitaka nepovezanim stranama i prodaje velikih svitaka preko povezanih strana utvrđena je usporedbom izvozne cijene po vrsti proizvoda poduzeća Hansol Paper s uobičajenom vrijednošću po vrsti proizvoda tog poduzeća i izvozne cijene po vrsti proizvoda poduzeća Artone s uobičajenom vrijednošću po vrsti proizvoda tog poduzeća.

         3.5   Dampinška marža

               (45)

               Tako izračunana dampinška marža iznosi 10 %–15 % za prodaju velikih svitaka koji se zatim prerađuju u male svitke za prodaju nepovezanim stranama i 0,5 %–5 % za prodaju velikih svitaka nepovezanim i povezanim stranama.

               (46)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 25., od 15 do 25 % izvoza u Uniju poduzeća Hansol Group činila je (izravna ili neizravna) prodaja velikih svitaka tijekom razdoblja ispitnog postupka, pri čemu je ostala prodaja bila prodaja velikih svitaka povezanim stranama koji su prerađeni i dalje prodani kao mali svitci. Prethodno navedene profitne marže ponderirane su u skladu s time. To je učinjeno primjenom udjela prodaje velikih svitaka namijenjenih izravnoj ili neizravnog prodaji nepovezanim stranama (tj. 15 %–25 %) na dampinšku maržu izračunanu za velike svitke (0,5 %–5 %) i primjenom udjela prodaje velikih svitaka povezanim stranama za preradu i daljnju prodaju kao malih svitaka nepovezanim stranama (tj. 75 %–85 %) na dampinšku maržu izračunanu za velike svitke prerađene u male svitke (10 %–15 %).

               (47)

               Komisija je za proizvođače izvoznike koji su surađivali usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

               (48)

               Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

                           Društvo

                           Privremena dampinška marža

                           Hansol Group (Hansol Paper Co., Ltd. i Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

                           12,1

                           Sva ostala društva (%)

                           12,1

               (49)

               Za sve ostale proizvođače izvoznike iz Republike Koreje Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje količina je izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izražena kao udjel ukupnog obujma izvoza, kako je iskazan u statističkim podacima Eurostata o uvozu, iz predmetne zemlje u Uniju.

               (50)

               Razina suradnje u ovom je slučaju visoka jer je uvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio ukupni izvoz u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Komisija je na temelju toga odlučila preostalu dampinšku maržu temeljiti na razini poduzeća koje surađuje.

         4.   ŠTETA

   4.1   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

               (51)

               Pet proizvođača u Uniji proizvodilo je istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

               (52)

               Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila oko 372 645 tona. Komisija je tu količinu odredila na temelju odgovora na upitnik koje je podnio podnositelj zahtjeva, koji su unakrsno provjereni s pojedinačnim odgovorima na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 7., tri proizvođača koja predstavljaju između 75 % i 95 % ukupne proizvodnje Unije istovjetnog proizvoda odabrana su za uzorak.

         4.2   Potrošnja u Uniji

               (53)

               Komisija je potrošnju u Uniji odredila na temelju prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji (izvor: odgovor na upitnik koji je podnio podnositelj zahtjeva i provjereni individualni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak), procjene podnositelja zahtjeva o uvozu LWTP-a iz Sjedinjenih Američkih Država (SAD-a) i Narodne Republike Kine (NRK-a) i prodaje u Uniji proizvođača izvoznika (izvor: dampinški upitnik).

               (54)

               Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 1.

                  Potrošnja u Uniji (u tonama)

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Ukupna potrošnja u Uniji

                           163 000 –168 000

                           178 000 –183 000

                           178 000 –183 000

                           189 000 –194 000

                              Indeks

                              100

                              109

                              108

                              115

                              Izvor: upitnici o šteti i dampingu

               (55)

               U razmatranom razdoblju potrošnja Unije povećala se za 15 %, osobito u razdoblju od 2012. do 2013., pa onda u razdoblju od 2014. do 2015.

         4.3   Uvoz iz predmetne zemlje

   4.3.1   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

               (56)

               Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju odgovora na upitnik koje je dostavio proizvođač izvoznik. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji (vidjeti uvodnu izjavu 53.).

               (57)

               Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 2.

                  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Opseg uvoza iz predmetne zemlje (u tonama)

                           1 000 –2 000

                           12 000 –17 000

                           19 000 –25 000

                           23 000 –28 000

                              Indeks

                              100

                              1 268

                              1 949

                              2 279

                           Tržišni udio (%)

                           0,7

                           8,0

                           12,4

                           13,6

                              Indeks

                              100

                              1 169

                              1 801

                              1 975

                              Izvor: upitnici o dampingu i šteti

               (58)

               Uvoz iz Republike Koreje 2015. bio je 22,8 puta veći nego 2012. Njegov se tržišni udio povećao s 0,7 % 2012. na 13,6 % u razdoblju ispitnog postupka.

         4.3.2   Cijene uvoza iz predmetne zemlje i sniženje cijena

               (59)

               Komisija je utvrdila cijenu uvoza na temelju odgovora na upitnik koje je dostavio proizvođač izvoznik.

               (60)

               Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 3.

                  Uvozne cijene (EUR/tona)

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Prosječna cijena korejskog uvoza

                           1 400 –1 500

                           1 450 –1 550

                           1 300 –1 400

                           1 200 –1 300

                              Indeks

                              100

                              103

                              92

                              85

                              Izvor: dampinški upitnik

               (61)

               Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje ukupno se smanjila za 15 %. Primijećeno je da se cijena u 2012. temelji na vrlo niskoj razini uvoza. Postoji jasna vremenska podudarnost između povećanja tržišnih udjela i pada cijene.

               (62)

               Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:

                           (a)

                           ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica i

                           (b)

                           odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda iz uvoza proizvođača koji surađuju naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena troškova, osiguranja i vozarina (CIF-a) uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza.

               (63)

               U skladu s metodologijom objašnjenom u uvodnoj izjavi 25., Komisija je uzela u obzir obujam prodaje predmetnog proizvoda izravno nepovezanim stranama ili povezanim stranama u Uniji radi prerade u male svitke.

               (64)

               Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda. Transakcije su prilagođene prema potrebi. Rabati i popusti odbijeni su. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijene u iznosu od 8,1 % za uvoz iz predmetne zemlje na tržište Unije. Za otprilike 84 % obujma izvoza utvrđeno je da pridonosi snižavanju cijene.

         4.4   Gospodarsko stanje industrije Unije

   4.4.1   Opće napomene

               (65)

               U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

               (66)

               Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik i naknadnih podnesaka podnositelja zahtjeva. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije uključeni u uzorak. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

               (67)

               Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže te oporavak od prethodnog dampinga.

               (68)

               Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

         4.4.2   Makroekonomski pokazatelji

   4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (69)

               Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 4.

                  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Obujam proizvodnje (u tonama)

                           376 150

                           344 525

                           349 601

                           372 645

                              Indeks

                              100

                              92

                              93

                              99

                           Proizvodni kapacitet (u tonama)

                           393 333

                           404 080

                           401 142

                           402 997

                              Indeks

                              100

                              103

                              102

                              102

                           Iskorištenost kapaciteta (%)

                           96

                           85

                           87

                           92

                              Indeks

                              100

                              89

                              91

                              97

                              Izvor: upitnici o šteti i informacije koje je podnio podnositelj zahtjeva

               (70)

               Proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka pothvat je s visokim fiksnim troškovima. Tijekom razmatranog razdoblja obujam proizvodnje industrije Unije smanjio se za 1 %. Tijekom 2013. i 2014. primijećena je niža razina proizvodnje, kada se jedan proizvođač iz Unije uključen u uzorak našao u određenim poteškoćama.

               (71)

               Ukupan proizvodni kapacitet bio je relativno stabilan. Razina je u 2012. bila neuobičajeno niska te odražava činjenicu da je jedan proizvođač iz Unije privremeno zaustavio proizvodnju tog proizvoda zbog izvanrednih okolnosti. Proizvođač je u 2013. poslovao normalno. Primijećeno je i da je jedan drugi proizvođač, odnosno najmanji proizvođač iz Unije, postupno ukidao proizvodnju predmetnog proizvoda tijekom razmatranog razdoblja.

               (72)

               Ukupno smanjenje stope iskorištenosti kapaciteta povezano je sa smanjenjem obujma proizvodnje. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 125. navedenoj u nastavku, visoka stopa iskorištenosti kapaciteta iz tablice 4. ne znači da industrija ne može povećati proizvodnju.

         4.4.2.2   Obujam prodaje i tržišni udio

               (73)

               Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 5.

                  Obujam prodaje i tržišni udio

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

                           159 000 –164 000

                           160 000 –165 000

                           153 000 –158 000

                           160 000 –165 000

                              Indeks

                              100

                              101

                              97

                              101

                           Tržišni udio (%)

                           96,9

                           90,3

                           86,7

                           85,1

                              Indeks

                              100

                              94

                              90

                              88

                              Izvor: upitnici o šteti i informacije koje je podnio podnositelj zahtjeva

               (74)

               Prodaja industrije Unije na tržištu Unije povećala se za 1 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (75)

               Tijekom razmatranog razdoblja tržišni udio industrije Unije smanjio se sa 96,9 % na 85,1 % jer ona nije mogla ostvariti korist od povećanja potrošnje. Kako bi održala svoju razinu prodaje i izbjegla daljnje smanjenje svojeg tržišnog udjela, industrija Unije bila je primorana sniziti svoje prodajne cijene jer su bile pod stalnim pritiskom spomenutog uvoza.

         4.4.2.3   Rast

               (76)

               Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja Unije povećala se za 15 %, dok je obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije stagnirao. Industrija unije stoga je izgubila tržišni udio, za razliku od uvoza iz predmetne zemlje, čiji se tržišni udio povećao tijekom razmatranog razdoblja preuzevši gotovo cijelo povećanje potrošnje.

         4.4.2.4   Zaposlenost i produktivnost

               (77)

               Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 6.

                  Zaposlenost i produktivnost

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Broj zaposlenika

                           851

                           784

                           797

                           842

                              Indeks

                              100

                              92

                              94

                              99

                           Produktivnost (jedinica/zaposlenik)

                           442

                           439

                           439

                           443

                              Indeks

                              100

                              99

                              99

                              100

                              Izvor: upitnici o šteti i informacije koje je podnio podnositelj zahtjeva

               (78)

               Razina zaposlenosti industrije Unije nije se znatno promijenila u razmatranom razdoblju. Razina zaposlenosti usko je povezana s proizvodnjom. Industrija Unije potrudila se zadržati radna mjesta unatoč smanjenju profitabilnosti.

               (79)

               Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po zaposleniku godišnje, nije mnogo varirala. Proizvodni postupak već je u velikoj mjeri optimiziran.

         4.4.2.5   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

               (80)

               Dampinška marža bila je znatno iznad granice de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije nije bio zanemariv s obzirom na to da se obujam povećao, a cijene uvoza iz predmetne zemlje smanjile.

               (81)

               Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u pogledu predmetnog proizvoda. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga.

         4.4.3   Mikroekonomski pokazatelji

   4.4.3.1   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

               (82)

               Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 7.

                  Prodajne cijene u Uniji

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na tržištu (EUR/tona)

                           1 316

                           1 297

                           1 181

                           1 176

                              Indeks

                              100

                              98

                              90

                              89

                           Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                           1 177

                           1 176

                           1 155

                           1 215

                              Indeks

                              100

                              100

                              98

                              103

                              Izvor: upitnik o šteti

               (83)

               Tijekom razmatranog razdoblja prodajne cijene prosječno su se smanjile (– 11 %), za razliku od odgovarajućeg troška (+ 3 %). Prodajne su cijene u razdoblju ispitnog postupka bile niže od jediničnog troška proizvodnje.

               (84)

               Kako bi ograničili gubitak tržišnog udjela, proizvođači iz Unije slijedili su tendenciju smanjenja cijene uvoza i znatno smanjili svoje prodajne cijene. Povećanje troška proizvodnje djelomično se može objasniti činjenicom da je proizvodnja LWTP-a pothvat s visokim fiksnim troškovima u korelaciji sa smanjenjem proizvodnje (– 3 % među proizvođačima iz Unije uključenima u uzorak). Proizvođači iz Unije djelomično prebijaju povećanja troška sirovina izazvana nepovoljnim tečajem USD/EUR (papirnom masom trguje se u USD) strogim nadzorom ostalih troškova i provođenjem racionalizacije.

         4.4.3.2   Troškovi rada

               (85)

               Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 8.

                  Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                           64 244

                           63 424

                           65 919

                           67 047

                              Indeks

                              100

                              99

                              103

                              104

                              Izvor: upitnik o šteti

               (86)

               Tijekom razmatranog razdoblja prosječna se plaća po zaposleniku ukupno povećala za 4 %. To je u skladu s ukupnim povećanjem cijena u Uniji zbog inflacije.

         4.4.3.3   Zalihe

               (87)

               Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 9.

                  Zalihe

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Završne zalihe (u tonama)

                           24 000 –29 000

                           15 000 –20 000

                           23 000 –28 000

                           23 000 –28 000

                              Indeks

                              100

                              65

                              94

                              93

                           Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

                           7,9

                           5,9

                           8,3

                           7,6

                              Indeks

                              100

                              74

                              105

                              96

                              Izvor: upitnik o šteti

               (88)

               Tijekom razmatranog razdoblja razina završnih zaliha smanjena je za 7 %. Istovjetni se proizvod općenito proizvodi na temelju posebnih narudžba korisnika. Zalihe se ne smatraju važnim pokazateljem štete za tu vrstu industrije jer su one općenito povezane s proizvodnjom i nisu veće od jednomjesečne proizvodnje. Završne zalihe kao postotak proizvodnje pokazuju sličan postotak na početku i na kaju razmatranog razdoblja.

         4.4.3.4   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (89)

               Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja uzorkovanih proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 10.

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                           13,0

                           11,5

                           5,3

                           – 0,5

                              Indeks

                              100

                              89

                              41

                              – 4

                           Novčani tok (EUR)

                           80 000 000 –100 000 000

                           45 000 000 –65 000 000

                           10 000 000 –30 000 000

                           10 000 000 –30 000 000

                              Indeks

                              100

                              64

                              19

                              21

                           Ulaganja (EUR)

                           1 500 000 –6 500 000

                           2 000 000 –7 000 000

                           6 000 000 –11 000 000

                           4 500 000 –9 000 000

                              Indeks

                              100

                              116

                              280

                              203

                           Povrat ulaganja (%)

                           203,93

                           132,56

                           58,28

                           57,17

                              Indeks

                              100

                              65

                              29

                              28

                              Izvor: upitnik o šteti

               (90)

               Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

               (91)

               Profitabilnost se negativno razvijala tijekom razmatranog razdoblja, krećući se od dobiti u 2012. do gubitaka u razmatranom razdoblju (– 0,5 %). Iako je ta tendencija djelomično povezana s racionalizacijom unutar nekih proizvođača iz Unije, znatan pritisak cijene i obujma kojima je industriju Unije izložilo povećanje uvoza iz predmetne zemlje u razdoblju od 2013. do 2015. onemogućilo je industriji Unije da ostvari korist od rasta potrošnje u Uniji.

               (92)

               Neto novčani tok sposobnost je proizvođača Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok imao je snažnu silaznu tendenciju, osobito zbog smanjenja profitabilnosti.

               (93)

               Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Smanjio se (– 72 %) u skladu s profitabilnošću. Osim određenog ulaganja radi poboljšanja učinkovitosti jednog proizvođača u Uniji u razdoblju od 2014. do 2015., proizvođači uključeni u uzorak ograničili su svoju razinu ulaganja na iznose koji su neophodni za održavanje poslovanja.

               (94)

               Na mogućnost prikupljanja kapitala utjecalo je smanjenje profitabilnosti, što je vidljivo iz niskih razina ulaganja za tu vrstu industrije.

         4.4.4   Zaključak o šteti

               (95)

               Tijekom razmatranog razdoblja šteta nanesena industriji Unije materijalna je i očigledna u pogledu pokazatelja štete povezanih s cijenom, kao što su pad prodajne cijene (– 11 %) i smanjena profitabilnost (sa + 13 % na – 0,5 %), novčanog toka i povrata na neto imovinu. Konkretne mjere za poboljšanje učinkovitosti i strogo nadziranje troškova nisu mogli spriječiti ostvarivanje gubitaka proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka zbog pada prodajnih cijena. Nadalje, kada je riječ o pokazateljima štete povezanima s obujmom, industrija Unije nije mogla ostvariti korist od povećanja potrošnje u Uniji. Tržišni udio proizvođača iz Unije doista se smanjio za 12 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.

               (96)

               Zbog posebnosti te vrste industrije (kapitalno intenzivna i gotovo stalno u pogonu), pokazatelji povezani s obujmom, kao što su proizvodnja ili obujam prodaje, iskazali su poprilično stabilnu tendenciju u apsolutnim vrijednostima. Međutim, to je potrebno sagledati u kontekstu rastuće potražnje, stoga se stanje relativno pogoršalo.

               (97)

               Unatoč konkretnim mjerama (kao što su one u pogledu daljnje optimizacije unutarnjih postupaka) industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja za poboljšanje svojih ukupnih rezultata, njezino se stanje znatno pogoršalo u pogledu profitabilnosti i gubitka tržišnog udjela. Poteškoće s prikupljanjem kapitala zaustavile su određena ulaganja.

               (98)

               Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         5.   UZROČNOST

               (99)

               Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz predmetne zemlje prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno prouzročiti štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se dampinškom uvozu ne pripisuju sve moguće štete prouzročene čimbenicima koji nisu dampinški uvoz iz predmetne zemlje. Ti su čimbenici sljedeći: ostali uvoz, učinak cijena LWTP-a bez fenola, antidampinške pristojbe u SAD-u, izvozni rezultati proizvođača iz Unije, povećanje međusobnog tržišnog natjecanja, niz problema u vezi s troškom, globalni internet i povećana digitalizacija (tj. više plaćanja bez papira), pritisak na cijene velikih maloprodajnih lanaca i racionalizacija unutar industrije Unije.

         5.1   Učinci dampinškog uvoza

               (100)

               Tijekom razmatranog razdoblja prodajne cijene proizvođača izvoznika smanjile su se u prosjeku za 15 %. Stalnim smanjivanjem svoje jedinične prodajne cijene na dampinšku razinu tijekom razmatranog razdoblja proizvođači iz predmetnih zemalja mogli su znatno povećati svoj tržišni udio od 2012. (0,7 %) do razdoblja ispitnog postupka (13,6 %).

               (101)

               Stalno povećanje uvoza iz Republike Koreje nakon povećanja kapaciteta proizvođača izvoznika po sniženim cijenama imalo je očigledno negativan učinak na rezultate industrije Unije. Dampinškim se uvozom industrija Unije prisilila na smanjenje prodajnih cijena u Uniji kako bi ograničila gubitak tržišnog udjela, što se pretvorilo u gubitke u razdoblju ispitnog postupka. Nadalje, obujam prodaje industrije Unije ostao je stabilan, zbog čega ona nije mogla ostvariti korist od povećanja potrošnje u Uniji te joj se tržišni udio smanjio za gotovo 12 %.

               (102)

               S obzirom na jasno utvrđenu vremensku podudarnost, s jedne strane, stalno rastuće razine dampinškog uvoza po cijenama koje su se stalno smanjivale – za koje se utvrdilo i da snižavaju cijene u Uniji – te, s druge strane, stagnacije obujma prodaje, gubitka tržišnog udjela i smanjenja cijena industrije Unije, što je dovelo do ostvarivanja gubitaka među proizvođačima uključenima u uzorak, zaključuje se da je dampinški uvoz bio odgovoran za štetno stanje industrije Unije.

         5.2   Učinci ostalih čimbenika

   5.2.1   Uvoz iz trećih zemalja

               (103)

               Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:

                  Tablica 11.

                  Uvoz iz trećih zemalja

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje

                           Obujam (u tonama)

                           3 500 –5 000

                           2 000 –3 500

                           1 500 –3 000

                           2 000 –3 500

                              Indeks

                              100

                              75

                              44

                              63

                           Tržišni udio (%)

                           2,4

                           1,7

                           1,0

                           1,3

                           Prosječna cijena (EUR)

                           799

                           631

                           677

                           1 147

                              Indeks

                              100

                              79

                              85

                              143

                              Izvor: dampinški upitnik i procjene ETPA-e

               (104)

               Uvoz iz predmetne zemlje čini gotovo sav uvoz u Uniju. Ostali uvoz (iz SAD-a i NRK-a) smanjio se za 37 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio takvog uvoza iznosio je 1,3 % u razmatranom razdoblju, stoga je bio ispod razine de minimis te vjerojatno nije nanio nikakvu štetu proizvođačima Unije niti prekinuo uzročno-posljedičnu vezu.

         5.2.2   Izvozni rezultati industrije Unije

               (105)

               Obujam izvoza (nepovezane prodaje) proizvođača iz Unije uključenih u uzorak tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 12.

                  Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Obujam izvoza (u tonama)

                           70 000 –90 000

                           90 000 –110 000

                           100 000 –120 000

                           95 000 –115 000

                              Indeks

                              100

                              125

                              135

                              127

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           1 234

                           1 177

                           1 127

                           1 211

                              Indeks

                              100

                              95

                              91

                              98

                              Izvor: upitnik o šteti

               (106)

               Obujam izvoza nepovezanim kupcima povećao se za 27 % tijekom razmatranog razdoblja. Kada je riječ o cijenama, one su pale tijekom razmatranog razdoblja (–2 %), ali manje nego cijene na tržištu Unije (–11 %). S obzirom na to da je profitabilnost na izvoznim tržištima – čak i ako je bila u padu – bila bolja nego u Uniji, proizvođači Unije iskoristili su određene izvozne mogućnosti radi maksimiziranja iskorištenosti kapaciteta i smanjenja fiksnih troškova.

               (107)

               Na temelju prethodno navedenog, izvozni rezultat industrije Unije vjerojatno nije nanio štetu proizvođačima Unije niti prekinuo uzročno-posljedični lanac.

         5.2.3   Antidampinške pristojbe u SAD-u

               (108)

               Proizvođač izvoznik tvrdio je da je industrija Unije pretrpjela štetu zato što jedan proizvođač uključen u uzorak nije mogao prodavati LWTP u SAD-u zbog visokih antidampinških pristojbi na taj proizvod.

               (109)

               Te su okolnosti imale određeni učinak na jednog proizvođača iz Unije u pogledu obujma proizvodnje (vidjeti prethodno navedenu uvodnu izjavu 70.). Međutim, te okolnosti ne bi imale učinak na većinu podataka u vezi s tim proizvođačem iz Unije, kao što su profitabilnost prodaje u Uniji i novčani tok.

               (110)

               U svakome slučaju, učinak je ograničen u pogledu industrije Unije kao cjeline. Razlozi su višestruki. Prvo, problem se odnosi na samo jednog proizvođača iz Unije, a potrebno je napomenuti da su ostala dva proizvođača uključena u uzorak koja nisu bila podvrgnuta mjerama povećala svoju prodaju u SAD-u. Drugo, proizvođač o kojemu je riječ uspio je to djelomično nadoknaditi povećanjem izvoza na ostala tržišta. Konačno, SAD je u veljači 2015. ukinuo antidampinške pristojbe o kojima je riječ. Ukupan učinak u razdoblju ispitnog postupka stoga je gotovo nepostojeći.

               (111)

               Na temelju prethodno navedenog, učinak antidampinških pristojbi u SAD-u ne čini se dovoljno važnim za ukupnu industriju Unije kako bi se njime prekinula uzročno-posljedična veza.

         5.2.4   Pad cijene LWTP-a bez fenola

               (112)

               Proizvođač izvoznik tvrdio je da pad cijena u Uniji nije izazvao korejski uvoz, nego pad cijene LWTP-a bez fenola, proizvoda koji proizvodi i prodaje industrija Unije te koji se ne izvozi iz Republike Koreje. Ta se tvrdnja temelji na kupovnoj cijeni nekih poduzeća povezanih s proizvođačem izvoznikom (kupnje od dvaju proizvođača iz Unije).

               (113)

               U tom pogledu prvo je potrebno napomenuti, kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 20.), da je LWTP bez fenola međusobno zamjenjiv LWTP-om koji sadržava fenol te se s njime natječe, stoga na njegovu cijenu može utjecati i korejski uvoz i ukupno tržište, na kojemu prevladava LWTP s fenolom (84 % potrošnje Unije). Nadalje, podaci industrije Unije pokazali su da je tijekom razmatranog razdoblja jedinična prodajna cijena LWTP-a bez fenola pala manje od jedinične prodajne cijene LWTP-a koji sadržava fenol. Prema tome pad cijene zapravo je još važniji kada se ne uzme u obzir učinak prodaje LWTP-a bez fenola industrije Unije. Nadalje, utvrđeno je da je važan izračun snižavanja cijene temeljen na usporedbi sličnih vrsta proizvoda, tj. isključujući vrste bez fenola koje nisu uvezene.

         5.2.5   Ostali razlozi

               (114)

               Prema nekim stranama, proizvođači Unije pretrpjeli su štetu zbog povećanja međusobnog tržišnog natjecanja (za iskorištenost kapaciteta), visokih troškova (zbog povećanja cijena sirovina diljem svijeta povezanog s tečajem USD/EUR te povećanja troškova rada i energije), globalnog interneta i povećanja digitalizacije (tj. više plaćanja bez papira) i pritiska na cijenu velikih maloprodajnih lanaca (kao što su benzinske postaje i trgovine). Međutim, ni za jedan od tih čimbenika nije utvrđeno da prekida uzročno-posljedičnu vezu između materijalne štete i dampinškog izvoza iz Republike Koreje.

               (115)

               Nema dokaza o bilo kakvim praksama protivnim tržišnom natjecanju. U dokumentaciji ne postoji ništa što bi upućivalo na to da je tržišno natjecanje proizvođača Unije (za iskorištenost kapaciteta) bilo nepošteno.

               (116)

               Kada je riječ o tvrdnji o visokim troškovima, primijećeno je da su proizvođači iz Unije strogo nadzirali troškove tijekom razmatranog razdoblja, koji su se blago povećali (+ 3 %). Takvo povećanje uključuje bilo kakve promjene u cijeni papirne mase (koja predstavlja otprilike jednu trećinu ukupnih troškova LWTP-a) te troškove energije i rada, koji se detaljnije analiziraju u uvodnim izjavama 85. i 86.

               (117)

               Ispitnim se postupkom nije moglo potvrditi da bi globalni internet i povećana digitalizacija (tj. više plaćanja bez papira) mogli biti izvori štete za industriju Unije. Naprotiv, utvrđeno je da se potrošnja LWTP-a u Uniji stalno povećava.

               (118)

               Kada je riječ o tvrdnji da bi mogao postojati određeni pritisak na cijenu velikih maloprodajnih lanaca (kao što su benzinske postaje i veletrgovine), zainteresirane strane nisu pružile nikakve čvrste dokaze niti je to potvrđeno ispitnim postupkom.

               (119)

               Primijećeno je i da je istraga pokazala kako su neki proizvođači iz Unije nedavno proveli postupke preustroja i reorganizacije radi poboljšanja svoje konkurentnosti. Neki od tih postupaka i dalje su u tijeku, a neke je od konkretnih predviđenih mjera, kao što su određena ulaganja, spriječio učinak dampinškog uvoza na profitabilnost tih proizvođača, što je utjecalo na sposobnost prikupljanja kapitala. Za taj čimbenik stoga nije utvrđeno da prekida uzročno-posljedičnu vezu između materijalne štete i dampinškog uvoza iz Republike Koreje.

         5.3   Zaključak o uzročnosti

               (120)

               Komisija je na temelju prethodno navedenog u ovoj fazi zaključila da je materijalna šteta nanesena industriji Unije uzrokovana dampinškim uvozom iz predmetne zemlje te da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, nisu prekinuli uzročno-posljedičnu vezu.

               (121)

               Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Za ostale utvrđene čimbenike, kao što su izvozni rezultati proizvođača iz Unije, antidampinške pristojbe u SAD-u, viši troškovi i niz postupaka racionalizacije, privremeno je utvrđeno da ne prekidaju uzročno-posljedični lanac, čak ni kada se uzme u obzir njihov ukupni učinak.

         6.   INTERES UNIJE

               (122)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, trgovaca na raznim razinama i korisnika.

         6.1   Interes industrije Unije

               (123)

               Industrija Unije sastoji se od pet proizvođača iz triju država članica (Njemačka, Španjolska i Finska). Nijedan se proizvođač nije protivio pokretanju ispitnog postupka.

               (124)

               Svi su proizvođači iz Unije aktivno sudjelovali u istrazi te su naveli da bi uvođenje mjera moglo zaštititi zaposlenost, promicati veća ulaganja i pridonijeti zaustavljanju tendencije smanjenja profitabilnosti koja je uočena otkad je korejski izvoznik ušao na tržište EU-a.

               (125)

               Industrija Unije već je provela znatno restrukturiranje u prošlosti te je stalno posvećena poboljšanju svoje učinkovitosti u proizvodnom procesu. Usporedba obujma proizvodnje iz prethodno navedene tablice 4. s potrošnjom Unije opisanom u uvodnim izjavama od 53. do 55. pokazuje da, za razliku od onoga što je tvrdila jedna strana, industrija Unije može zadovoljiti potražnju u Uniji. Visoka stopa iskorištenosti kapaciteta prikazana u prethodno navedenoj tablici 4. ne znači da industrija ne može povećati proizvodnju. Proizvođači iz Unije, s jedne strane, imaju višenamjensku opremu sa „sposobnošću prijelaza”, naime sposobnošću prijelaza s proizvodnje jednog proizvoda na neki drugi. S druge strane, manji proizvođač iz Unije koji je postupno ukidao proizvodnju proizvoda o kojemu je riječ mogao bi preispitati tu odluku kada bi postojalo pošteno tržišno natjecanje.

               (126)

               Očekuje se da će se uvođenjem mjera obnoviti jednaki uvjeti tržišnog natjecanja za sve i pravedna razina cijene na tržištu Unije te poboljšati profitabilnost industrije Unije na razine koje se smatraju uobičajenima za tu kapitalno intenzivnu industriju. Neki bi proizvođači iz Unije morali smanjiti svoje aktivnosti u vezi s LWTP-om ili čak rastaviti svoja postrojenja te smanjiti broj radnih mjesta u slučaju neuvođenja pristojbi. Zbog toga bi moglo doći do smanjenja natjecanja na tržištu, a izvori opskrbe mnogih korisnika postali bi još više ograničeni.

               (127)

               Ako mjere izostanu, stanje industrije Unije vrlo će se vjerojatno nastaviti pogoršavati. Vjerojatno će doći do daljnjih gubitaka dobiti i tržišnog udjela jer ne postoje razlozi na temelju kojih je moguće utvrditi da će se pad cijena zaustaviti bez uvođenja mjera.

               (128)

               Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije.

         6.2   Interes ostalih zainteresiranih strana

               (129)

               Službe Komisije poslale su upitnike na adrese 50 zainteresiranih strana. Međutim, nisu svi odgovorili na upitnike: 25 prerađivača, trgovci na različitim razinama i jedno udruženje (Konfederacija europskih industrija papira, „CEPI”) podnijele su podneske, ali samo je 14 strana doista odgovorilo na upitnik. Međutim, ti odgovori nisu uvijek bili iscrpni, a neki od njih sadržavaju navode koji nisu bili potvrđeni provjerljivim dokazima.

               (130)

               Tri prerađivača koja su odgovorili na upitnik izrazila su mišljenja u korist mjere, osobito zato što bi se tom mjerom obnovili pošteni uvjeti tržišnog natjecanja na tržištu EU-a. U pogledu obujma kupnje LWTP-a, ti prerađivači imaju veću važnost nego oni koji nisu izrazili svoja mišljenja ili su se protivili mjerama. I CEPI je podržao uvođenje mjera te je tvrdio da bi korejski dampinški uvoz imao negativan utjecaj na opću industriju koja se nalazi više u lancu proizvodnje, nepovezane prerađivače i krajnje korisnike.

               (131)

               Strane koje se protive uvođenju mjera strahuju od nestašice papira i povećanja cijena, nedostatka alternativnih izvora opskrbe, protutržišnih praksi proizvođača iz Unije i, u konačnici, prestanka nekih aktivnosti prerade i/ili zatvaranja prerađivača. Međutim, ispitni postupak pokazao je da postoji nekoliko dostupnih izvora opskrbe u Europskoj uniji, da nema naznaka protutržišnih praksi proizvođača iz Unije i da uvođenje mjera ne bi sadržavalo znatna povećanja cijena, uzimajući u obzir i razinu dampinške marže.

               (132)

               Naposljetku, proizvođač izvoznik i vlada Republike Koreje tvrdili su da bi se analizom interesa Unije trebali uzeti u obzir ulaganja poduzeća Hansol Group u Uniji u razdoblju od 2013. do 2016. i broj radnih mjesta u njegovim povezanim prerađivačima. Međutim, nisu pružili nikakve posebne dokaze o proizvodnji LWTP-a.

               (133)

               Nadalje, budući da bi se mjerama samo obnovilo pošteno natjecanje na tržištu Unije, smatra se da će se antidampinškim mjerama osigurati uvoz predmetnog proizvoda u Uniju po neštetnim cijenama. To bi trebalo ići u korist neovisnih prerađivača.

               (134)

               Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da učinak antidampinških pristojbi na strane koje se protive mjerama ne nadmašuje pozitivne učinke mjera na industriju Unije. Što se tiče strana koje su dostavile nepotkrijepljene predstavke, ispitnim se postupkom nije utvrdilo da bi uvođenje mjera imalo značajan učinak na njih, ako bi ga uopće imalo.

         6.3   Zaključak o interesu Unije

               (135)

               Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za to da uvođenje mjera na uvoz aluminijske folije za domaćinstvo podrijetlom iz Republike Koreje nije u interesu Unije u ovoj fazi ispitnog postupka.

         7.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (136)

               Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije trebalo bi uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije.

         7.1   Razina uklanjanja štete (marža štete)

               (137)

               Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

               (138)

               Šteta bi bila uklonjena kada bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja, tj. da nije bilo dampinškog uvoza, razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru.

               (139)

               U zahtjevu je podnositelj zahtjeva od Komisije zatražio da upotrebljava „otprilike 10 %” kao razumnu neštetnu profitnu maržu. Istraga je pokazala da je stvarna profitabilnost industrije Unije prije nego što je porast korejskog uvoza imao znatan učinak iznosila 13 % u 2012. i 11,5 % u 2013. Na temelju toga Komisija stoga smatra da je profitna marža koju je ostvarila industrija u zadnjoj reprezentativnoj godini, tj. u 2013., prikladna osnova za ciljnu dobit.

               (140)

               Komisija je na toj osnovi izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije dodavanjem prethodno navedene profitne marže od 11,5 % trošku proizvodnje proizvođača iz Unije uključenih u uzorak tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (141)

               Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje u predmetnoj zemlji, kako je utvrđena za izračun snižavanja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF-a. Privremeno je utvrđeno da marža štete iznosi 35,8 %.

         7.2   Privremene mjere

               (142)

               Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz određenog laganog termalnog papira podrijetlom iz Republike Koreje, u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 7. stavka 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža, tj. na razinu dampinške marže.

               (143)

               Na temelju prethodno navedenoga, privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF-a granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

                           Zemlja

                           Društvo

                           Dampinška marža

                           Marža štete

                           Provizorna antidampinška pristojba

                           Republika Koreja

                           Hansol Group (Hansol Paper Co., Ltd. i Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

                           Sva ostala društva (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

               (144)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 50., razina suradnje u ovom je slučaju visoka jer je uvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio ukupni izvoz u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga se preostala antidampinška pristojba temelji na razini poduzeća koje surađuje.

               (145)

               Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (6). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog poduzeća ne utječe na njegovo pravo na korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

               (146)

               Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za „sva ostala društva” potrebno je primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

         8.   ZAVRŠNE ODREDBE

               (147)

               U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

               (148)

               Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz određenog laganog termalnog papira težine 65 gr/m2 ili manje, u svitcima širine 20 cm ili više, težine svitka (uključujući papir) 50 kg ili više i promjera svitka (uključujući papir) 40 cm ili više („veliki svitci”), s temeljnim premazom ili bez njega, na jednoj strani ili na obje strane, premazanog toplinski osjetljivom tvari na jednoj strani ili na obje strane i s premazom na gornjoj strani ili bez njega podrijetlom iz Republike Koreje, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 i ex 4823 90 85 (oznake TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520).
   2.   Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanog u stavku 1. iznosi 12,1 %.
   3.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodni promet u Uniji podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
   4.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi povezane s carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   1.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane mogu:

               (a)

               zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba;

               (b)

               dostaviti pisane primjedbe Komisiji; i

               (c)

               zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima.

         2.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe strane iz članka 21. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/1036 mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2016.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

      (2)  Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.) stavljena je izvan snage Uredbom (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća („Osnovna uredba”).

      (3)  SL C 62, 18.2.2016., str. 7.

      (4)  Ova je informacija izražena u rasponu zato što postoji rizik da poduzeće uključeno u uzorak ekstrapolira podatke svojih konkurenata.

      (5)  Uvodna izjava 73. Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 451/2011 (SL L 128, 14.5.2011., str. 1.).

      (6)  Europska komisija, Glavna uprava za trgovinu, Uprava H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/236 оd 18. veljače 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               19.2.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 44/9

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/236
   оd 18. veljače 2016.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 18. veljače 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  EG

                  86,9

                  IL

                  283,6

                  MA

                  97,2

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  141,6

                  0707 00 05

                  MA

                  84,3

                  TR

                  183,9

                  ZZ

                  134,1

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  44,6

                  TR

                  164,5

                  ZZ

                  105,0

                  0805 10 20

                  CL

                  98,4

                  EG

                  45,1

                  IL

                  62,6

                  MA

                  58,5

                  TN

                  50,3

                  TR

                  60,8

                  ZZ

                  62,6

                  0805 20 10

                  IL

                  124,1

                  MA

                  86,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  98,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  140,8

                  MA

                  121,2

                  TR

                  60,5

                  ZZ

                  97,8

                  0805 50 10

                  EG

                  91,9

                  IL

                  96,1

                  MA

                  74,1

                  TR

                  92,9

                  ZZ

                  88,8

                  0808 10 80

                  CL

                  93,3

                  US

                  110,4

                  ZZ

                  101,9

                  0808 30 90

                  CL

                  235,9

                  CN

                  89,3

                  TR

                  81,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 726/2011 od 25. srpnja 2011. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 u pogledu razina aktiviranja dodatnih carina za jabuke

text:
               03/Sv. 61

               HR

               Službeni list Europske unije

               121

         32011R0726

               L 194/25

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 726/2011
   od 25. srpnja 2011.
   o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 u pogledu razina aktiviranja dodatnih carina za jabuke
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1), a posebno njezin članak 143. točku (b) u vezi s njezinim člankom 4.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2) predviđen je nadzor uvoza proizvoda navedenih u Prilogu XVII. toj Uredbi. Taj se nadzor mora provoditi u skladu s pravilima utvrđenim u članku 308.d Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (3).

               (2)

               Za potrebe primjene članka 5. stavka 4. Sporazuma o poljoprivredi (4) sklopljenog u okviru Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini te u svjetlu najnovijih podataka dostupnih za 2008., 2009. i 2010., treba prilagoditi razine aktiviranja dodatnih carina za jabuke.

               (3)

               Provedbenu uredbu (EU) br. 543/2011 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (4)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Upravljačkog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog XVIII. Provedbenoj uredbi (EU) br. 543/2011 zamjenjuje se tekstom koji je naveden u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

   Primjenjuje se od 1. rujna 2011.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 25. srpnja 2011.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      (3)  SL L 253, 11.10.1993., str. 1.

      (4)  SL L 336, 23.12.1994., str. 22.

      PRILOG

         „PRILOG XVIII.

            DODATNE UVOZNE CARINE: GLAVA IV. POGLAVLJE I. ODJELJAK 2.

         Ne dovodeći u pitanje pravila o tumačenju Kombinirane nomenklature, opis proizvoda se smatra samo indikativnim. Područje primjene dodatnih carina za potrebe ovog Priloga određuje se područjem primjene oznaka KN kako su vrijedile u trenutku donošenja ove Uredbe.

                     Serijski br.

                     Oznaka KN

                     Opis

                     Razdoblje primjene

                     Razina aktiviranja (u tonama)

                     78,0015

                     0702 00 00

                     Rajčice

                     Od 1. listopada do 31. svibnja

                     481 625

                     78,0020

                     Od 1. lipnja do 30. rujna

                     44 251

                     78,0065

                     0707 00 05

                     Krastavci

                     Od 1. svibnja do 31. listopada

                     31 289

                     78,0075

                     Od 1. studenoga do 30. travnja

                     26 583

                     78,0085

                     0709 90 80

                     Artičoke

                     Od 1. studenoga do 30. lipnja

                     17 258

                     78,0100

                     0709 90 70

                     Tikvice

                     Od 1. siječnja do 31. prosinca

                     57 955

                     78,0110

                     0805 10 20

                     Naranče

                     Od 1. prosinca do 31. svibnja

                     368 535

                     78,0120

                     0805 20 10

                     Klementine

                     Od 1. studenoga do kraja veljače

                     175 110

                     78,0130

                     0805 20 30
                     0805 20 50
                     0805 20 70
                     0805 20 90

                     Mandarine (uključujući tangerske i satsuma mandarine); wilking mandarine i slični hibridi agruma

                     Od 1. studenoga do kraja veljače

                     115 625

                     78,0155

                     0805 50 10

                     Limuni

                     Od 1. lipnja do 31. prosinca

                     346 366

                     78,0160

                     Od 1. siječnja do 31. svibnja

                     88 090

                     78,0170

                     0806 10 10

                     Stolno grožđe

                     Od 21. srpnja do 20. studenoga

                     80 588

                     78,0175

                     0808 10 80

                     Jabuke

                     Od 1. siječnja do 31. kolovoza

                     700 556

                     78,0180

                     Od 1. rujna do 31. prosinca

                     65 039

                     78,0220

                     0808 20 50

                     Kruške

                     Od 1. siječnja do 30. travnja

                     229 646

                     78,0235

                     Od 1. srpnja do 31. prosinca

                     35 541

                     78,0250

                     0809 10 00

                     Marelice

                     Od 1. lipnja do 31. srpnja

                     5 794

                     78,0265

                     0809 20 95

                     Trešnje, osim višanja

                     Od 21. svibnja do 10. kolovoza

                     30 783

                     78,0270

                     0809 30

                     Breskve, uključujući nektarine

                     Od 11. lipnja do 30. rujna

                     5 613

                     78,0280

                     0809 40 05

                     Šljive

                     Od 11. lipnja do 30. rujna

                     10 293 ”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/923 оd 24. svibnja 2017. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Traditional Welsh Cider (ZOZP))

text:
               31.5.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 140/4

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/923
   оd 24. svibnja 2017.
   o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Traditional Welsh Cider (ZOZP))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Ujedinjene Kraljevine za upis naziva „Traditional Welsh Cider” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Traditional Welsh Cider” potrebno je upisati u registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv „Traditional Welsh Cider” (ZOZP) upisuje se u registar.
   Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.8. Ostali proizvodi navedeni na popisu u Prilogu I. Ugovoru (začini itd.) iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 24. svibnja 2017.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Phil HOGAN

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  SL C 29, 28.1.2017., str. 27.

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).