title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1259 оd 24. srpnja 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza i lijevanog željeza sa sferoidnim grafitom, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  25.7.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 197/2

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1259
         оd 24. srpnja 2019.
         o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza i lijevanog željeza sa sferoidnim grafitom, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

                     (1)

                     Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 430/2013 (2) uvedena je konačna antidampinška pristojba na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza i lijevanog željeza sa sferoidnim grafitom, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se upotrebljava metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, trenutačno razvrstanog u oznaku kombinirane nomenklature (KN) ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) i ex 7307 19 90 (oznaka TARIC 7307199010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK) i Tajlanda („trenutačne mjere”). Carina, koja se temeljila na uklanjanju razine dampinga, iznosila je od 14,9 % do 57,8 %.

                     (2)

                     Društvo Jinan Meide Castings Co., Ltd., kineski proizvođač izvoznik, podnijelo je 12. lipnja 2013. zahtjev Općem sudu Europske unije kojim je zatražilo poništenje Uredbe (EU) br. 430/2013 u dijelu u kojem se odnosi na njega. Opći je sud 30. lipnja 2016. u svojoj presudi utvrdio da su prava na obranu društva Jinan Meide bila prekršena i poništio spornu Uredbu u dijelu u kojem se uvodi antidampinška pristojba na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, koji proizvodi društvo Jinan Meide.

                     (3)

                     Nakon navedene presude Europska komisija („Komisija”) u obavijesti (3) od 28. listopada 2016. ponovno je pokrenula antidampinški ispitni postupak u pogledu lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, koji proizvodi Jinan Meide.

                     (4)

                     Komisija je 28. lipnja 2017. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1146 (4) ponovno uvela konačnu antidampinšku pristojbu od 39,2 % na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz NRK-a, koji proizvodi društvo Jinan Meide Castings Co., Ltd.

                     (5)

                     Komisija je 25. studenoga 2015., nakon što je društvo Metpro Limited podnijelo zahtjev, pokrenula djelomičnu privremenu reviziju u pogledu određenih vrsta lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda kako bi se utvrdilo jesu li obuhvaćene područjem primjene antidampinških mjera koje se primjenjuju. Komisija je 18. srpnja 2016. Provedbenom odlukom (EU) 2016/1176 (5) prekinula djelomičnu privremenu reviziju nakon što je podnositelj zahtjeva povukao svoj zahtjev.

                     (6)

                     Komisija je 23. svibnja 2017., nakon što je društvo Hebei Yulong Casting Co., Ltd podnijelo zahtjev, pokrenula djelomičnu privremenu reviziju u pogledu određenih vrsta lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda kako bi se utvrdilo jesu li obuhvaćene područjem primjene antidampinških mjera koje se primjenjuju. Komisija je 11. siječnja 2018. Provedbenom odlukom (EU) 2018/52 (6) prekinula djelomičnu privremenu reviziju nakon što je podnositelj zahtjeva povukao svoj zahtjev.

                     (7)

                     Sud Europske unije odlučio je 12. srpnja 2018. da pribor izrađen od lijevanog željeza sa sferoidnim grafitom (poznatog i kao duktilno lijevano željezo) ne odgovara konceptu „temperiranog lijevanog željeza”, kako je definirano u tarifnom podbroju KN 7307 19 10. Sud je zaključio da se pribor izrađen od lijevanog željeza sa sferoidnim grafitom mora razvrstati u preostali tarifni podbroj KN 7307 19 90 (kao ostali proizvodi od ostalog željeza). Komisija je 14. veljače 2019. objavila Uredbu (EU) 2019/262 (7) kojom je izmijenila upućivanje na oznake TARIC kako bi ih uskladila sa zaključcima Suda. Budući da se antidampinške mjere uvode u skladu s definicijom proizvoda bez obzira na tarifno razvrstavanje, ta izmjena nije utjecala na opseg proizvoda koji podliježu trenutačnim mjerama.

               1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

                     (8)

                     Nakon objave obavijesti o skorom isteku (8) antidampinških mjera na snazi Komisija je primila zahtjev za reviziju („Zahtjev”) u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

                     (9)

                     Zahtjev je 13. veljače 2018. podnio Odbor Europske unije za zaštitu industrije lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza („podnositelj zahtjeva”). Podnositelj zahtjeva čini više od 95 % ukupne proizvodnje lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza i lijevanog željeza sa sferoidnim grafitom, u Uniji.

                     (10)

                     Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga i ponavljanja štete za industriju Unije.

               1.3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

                     (11)

                     Nakon što je utvrdila da postoji dovoljno dokaza za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 8. svibnja 2018. u Službenom listu Europske unije objavila Obavijest o pokretanju postupka („Obavijest o pokretanju postupka”) (9).

               1.4.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (12)

                     Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2017. do 31. ožujka 2018. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”).

                     (13)

                     Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

               1.5.   Zainteresirane strane

                     (14)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila podnositelje zahtjeva, poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače i nadležna tijela NRK-a i Tajlanda, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce na koje se odnosi pokretanje ispitnog postupka te ih je pozvala na suradnju.

                     (15)

                     Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima. Ni jedna zainteresirana strana nije zatražila saslušanje.

               1.6.   Odabir uzorka

                     (16)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi u skladu s člankom 17. osnovne uredbe mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana.

               1.6.1.   Odabir uzorka proizvođačâ iz Unije

                     (17)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je privremeno odabrala uzorak proizvođačâ iz Unije.

                     (18)

                     U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda za 2017. koju je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom razdoblju.

                     (19)

                     Taj se uzorak sastojao od triju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 70 % ukupnog procijenjenog obujma prodaje u Uniji. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak. Nisu primljene nikakve primjedbe. Stoga je Komisija zaključila da je uzorak reprezentativan za industriju Unije.

               1.6.2.   Odabir uzorka uvoznika

                     (20)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke utvrđene u Obavijesti o pokretanju postupka. Sedam nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene podatke.

                     (21)

                     U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje proizvoda iz postupka revizije za 2017. koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom razdoblju.

                     (22)

                     Taj se uzorak sastojao od triju uvoznika iz Unije. Nisu primljene nikakve primjedbe o odabranom uzorku. Stoga je Komisija zaključila da je uzorak reprezentativan za uvoznike iz Unije.

               1.6.3.   Odabir uzorka proizvođačâ iz NRK-a

                     (23)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača iz NRK-a zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Usto, Komisija je od misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače, ako oni postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt.

                     (24)

                     Dva proizvođača iz NRK-a dostavila su zatražene podatke i pristala da ih se uključi u uzorak. S obzirom na mali broj proizvođača koji surađuju, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban.

               1.6.4.   Odabir uzorka proizvođačâ iz Tajlanda

                     (25)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača iz Tajlanda zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Usto, Komisija je od misije Kraljevine Tajlanda pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače, ako oni postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt.

                     (26)

                     Jedan se proizvođač iz Tajlanda javio, ali nije poslao odgovor na upitnik za odabir uzorka.

                     (27)

                     Dakle, proizvođači iz Tajlanda nisu surađivali.

               1.7.   Odgovori na upitnik

                     (28)

                     Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije u uzorku, trima nepovezanim uvoznicima u uzorku, dvama proizvođačima iz NRK-a, koji su se javili za odabir uzoraka, i kineskoj vladi. Odgovori na upitnik zaprimljeni su samo od triju proizvođača iz Unije u uzorku.

                     (29)

                     Dakle, proizvođači iz NRK-a nisu surađivali.

               1.8.   Posjeti radi provjere

                     (30)

                     Komisija je tražila i sa strankama koje surađuju provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za svoj ispitni postupak. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:
                     Proizvođači iz Unije

                                 —

                                 Berg Montana Fittings, EAD, Bugarska,

                                 —

                                 Georg Fischer Fittings GmbH, Austrija,

                                 —

                                 Odlewnia Zawiercie S.A. (prethodno poznat kao Odlewnia Zeliwa S.A.), Poljska.

               1.9.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti koja će se upotrebljavati za izračun dampinga iz NRK-a u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

                     (31)

                     Budući da dostatni dokazi raspoloživi pri pokretanju ispitnog postupka upućuju na to da u NRK-u postoje znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

                     (32)

                     Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve poznate proizvođače iz NRK-a da dostave informacije iz Priloga III. Obavijesti o pokretanju postupka koje se odnose na inpute koji se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Dva proizvođača koja su poslala odgovore za odabir uzorka dostavila su i informacije iz Priloga III.

                     (33)

                     Kako bi došla do informacija o navodnim znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak, Komisija je upitnik poslala i kineskoj vladi. Od kineske vlade nije zaprimljen nikakav odgovor.

                     (34)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala i sve zainteresirane strane da u roku od 37 dana od datuma objave te obavijesti u Službenom listu Europske unije iznesu svoja stajališta, dostave informacije i pruže popratne dokaze o primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

                     (35)

                     Jedan je kineski proizvođač tvrdio da je metodologija koju je Komisija namjeravala upotrijebiti nezakonita i da nije u skladu s obvezama EU-a u skladu sa Sporazumom WTO-a o antidampingu. Međutim, ta zainteresirana strana nije potkrijepila svoju tvrdnju.

                     (36)

                     Usto, taj je kineski proizvođač izjavio da ne postoje poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe i da su njegove cijene i troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, rezultat sila slobodnog tržišta. Te tvrdnje nisu dodatno potkrijepljene i navedena strana nije surađivala u ispitnom postupku.

                     (37)

                     Budući da tvrdnje nisu bile potkrijepljene, Komisija ih nije mogla pojedinačno razmotriti. Međutim, Komisija je u svakom slučaju procijenila postoje li poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Ta je procjena prikazana u odjeljcima od 3.2.2.2. do 3.2.2.9. u nastavku.

                     (38)

                     Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

                     (39)

                     Komisija je 20. lipnja 2018. objavila prvu bilješku u dokumentaciji („bilješka od 20. lipnja 2018.”) (10) u kojoj je zainteresirane strane pozvala da izraze mišljenja o relevantnim izvorima koje bi mogla upotrijebiti za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugom alinejom osnovne uredbe. Komisija je u toj bilješci popisala sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje kineski proizvođači upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Osim toga, službe su Komisije na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti utvrdile četiri moguće reprezentativne zemlje: Tajland, Tursku, Argentinu i Brazil. Kad je riječ o zadnje dvije zemlje, u bilješci od 20. lipnja 2018. navedeno je da je zabilježena nedostatna količina dostupnih javnih financijskih podataka.

                     (40)

                     Sve zainteresirane strane imale su priliku iznijeti primjedbe. Međutim, primjedbe su zaprimljene samo od jednog podnositelja zahtjeva i jednog kineskog proizvođača.

                     (41)

                     Komisija se u drugoj bilješci o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti od 8. ožujka 2019. („bilješka od 8. ožujka 2019.”) (11) očitovala o primjedbama koje je primila na bilješku od 20. lipnja 2018. Sastavljen je popis faktora proizvodnje i zaključeno je da je u toj fazi u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe Tajland najprikladnija reprezentativna zemlja. Zainteresirane strane pozvane su da dostave primjedbe, ali primjedbe nisu dostavljene.

               2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1.   Proizvod iz postupka revizije

                     (42)

                     Proizvod iz postupka revizije čini lijevani pribor za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza i lijevanog željeza sa sferoidnim grafitom, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se upotrebljava metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, trenutačno razvrstan u oznake KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) i ex 7307 19 90 (oznaka TARIC 7307199010), podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda („proizvod iz postupka revizije”).

                     (43)

                     Glavne su ulazne sirovine metalni otpad, koks/električna energija/plin, pijesak (za oblikovanje) i cink (za galvanizaciju). Prvi je korak u proizvodnom procesu taljenje metalnog otpada. Nakon toga slijedi proces oblikovanja i lijevanja odljevaka različitih oblika koji se zatim odvajaju u pojedinačne dijelove. Proizvodi trebaju proći dugotrajan proces zagrijavanja kako bi se osiguralo da su dovoljno temperirani da bi ih se koristilo u primjenama u kojima je, na primjer, potrebna otpornost na udarce i vibraciju te kod kojih je potrebno podnošenje naglih promjena u temperaturi. Pribor se zatim može galvanizirati. Zatim se izrađuju navoji i provodi druga strojna obrada.

                     (44)

                     Lijevani pribor za cijevi s navojem koristi se za povezivanje dviju ili više cijevi, povezivanje cijevi s aparatom, mijenjanje smjera toka tekućine ili zatvaranje cijevi. Lijevani pribor za cijevi s navojem uglavnom se koristi u sustavima za plin, vodu i grijanje u stambenim i nestambenim zgradama. Koristi se i u cjevovodima rafinerija nafte. Taj je pribor dostupan u brojnim konfiguracijama, od čega su najčešća koljena od 90 stupnjeva, klinovi, spojnice, križevi i prirubnice. Proizvode se u crnom (negalvaniziranom) i galvaniziranom obliku.

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (45)

                     Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

                                 —

                                 proizvod iz postupka revizije,

                                 —

                                 proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Tajlanda

                                 —

                                 i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                     (46)

                     Stoga su se ti proizvodi smatrali istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

               3.   VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA ZA NRK

         3.1.   Uvodne napomene za NRK

                     (47)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera koje su na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz NRK-a.

                     (48)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 29., u ispitnom postupku nije surađivao ni jedan kineski proizvođač. Kineski proizvođači nisu dostavili odgovore na upitnik, među ostalim ni podatke o izvoznim cijenama i troškovima, domaćim cijenama i troškovima, kapacitetu, proizvodnji, ulaganjima itd. Osim toga, ni kineska vlada ni kineski proizvođači nisu se očitovali o dokazima iz dokumentacije predmeta, uključujući „Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite” („Izvješće”) (12). Stoga je Komisija upotrijebila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

                     (49)

                     Komisija je o primjeni članka 18. stavka 1. osnovne uredbe obavijestila kineska tijela i dva kineska proizvođača te im je dala mogućnost da dostave primjedbe. Nisu dostavljene nikakve primjedbe.

                     (50)

                     Na temelju toga i u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili su se na raspoloživim podacima, a posebno na informacijama iz Zahtjeva, na podnescima zainteresiranih strana, statističkim podacima koji su prikupljeni na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) i drugim utvrđenim javnim izvorima ako je primjenjivo u nastavku (uvodne izjave 115. i 127.).

               3.2.   Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

                     (51)

                     Statistički podaci za razdoblje ispitnog postupka revizije preuzeti iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. pokazuju da je u Uniju iz NRK-a uvezeno 7 666 tona temperiranog pribora, odnosno 21 % ukupne potrošnje u Uniji. Stoga je Komisija zaključila da je stvaran uvoz u razdoblju ispitnog postupka revizije reprezentativan i zbog toga je ispitala je li se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               3.2.1.   Uobičajena vrijednost

                     (52)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „[u]običajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

                     (53)

                     Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, „[a]ko se […] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

                     (54)

                     Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u trenutačnom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade i kineskih proizvođača, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

               3.2.2.   Postojanje znatnih poremećaja

         3.2.2.1.   Uvod

                     (55)

                     Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe utvrđuje se: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:

                                 —

                                    na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice,

                                 —

                                    prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove,

                                 —

                                    javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta,

                                 —

                                    nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu,

                                 —

                                    poremećaji u području troškova plaća,

                                 —

                                    pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.”

                     (56)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe, pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) uzima se u obzir, među ostalim, neiscrpan popis elemenata iz prethodne odredbe. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe, pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima mogući učinak jednog od tih elemenata ili više njih na cijene i troškove predmetnog proizvoda u zemlji izvoznici. Doista, budući da taj popis nije kumulativan, za utvrđivanje znatnih poremećaja nije potrebno uzeti u obzir sve elemente. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog elementa s popisa ili više njih mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svi se zaključci o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) moraju donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza.

                     (57)

                     Člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe utvrđeno je sljedeće: „[a]ko Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.”

                     (58)

                     U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvalo se da ospore ili dopune dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka ili da dostave primjedbe na njih. Komisija se u tom pogledu oslanja na Izvješće u kojem se pokazalo da dolazi do znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje u ključnim faktorima proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) i specifičnim sektorima (na primjer, čelika i kemikalija) koji su osobito važni za ovaj ispitni postupak. Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka.

                     (59)

                     Komisija je ispitala je li primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je to učinila na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze iz Izvješća u kojima se oslanja na javno dostupne izvore, osobito na kinesko zakonodavstvo, službene objavljene kineske dokumente politike, izvješća međunarodnih organizacija te studije i članke poznatih akademika, koji su posebno utvrđeni u Izvješću. Ta analiza obuhvaćala je ispitivanje znatnih vladinih intervencija u njezinu gospodarstvu općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije.

                     (60)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 28. do 33., ni kineska vlada ni kineski proizvođači nisu dostavili ni primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepili ili osporili postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće, i dodatne dokaze koje su dostavili podnositelji zahtjeva o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

               3.2.2.2.   Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u NRK-u: opći gospodarski kontekst

                     (61)

                     Kineski se gospodarski sustav temelji na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i služi kao temelj za upravljanje gospodarstvom NRK-a. Temeljno je načelo sljedeće: „socijalističko javno vlasništvo proizvodnih sredstava, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu „pokretačka je sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (13). S obzirom na takvo opće uređenje kineskoga gospodarstva ne samo da su moguće znatne vladine intervencije u gospodarstvu nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim vlasništvom prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnoga gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (14).

                     (62)

                     Osim toga, prema kineskom zakonodavstvu socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a međusobno su povezane na svakoj razini (pravnoj, institucionalnoj, osobnoj) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon prve rečenice odredbe koja glasi: „socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine.” (15) To pokazuje kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom NRK-a. Ta je kontrola svojstvena kineskom sustavu i nadilazi standardnu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

                     (63)

                     Kineska država provodi intervencijsku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (16). Kineske vlasti upotrebljavaju mnogobrojne intervencijske gospodarske alate, uključujući sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i alate na razini regulatornog okruženja.

                     (64)

                     Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjerom kineskoga gospodarstva upravlja se u okviru složenog sustava industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Planovi na pokrajinskoj razini podrobni su, dok se u nacionalnim planovima postavljaju širi ciljevi. U planovima se utvrđuju i sredstva kojima će se poduprijeti relevantne industrije/sektori te rokovi u kojima se ciljevi moraju postići. U nekim se planovima postavljaju izričiti ciljevi za rezultate proizvodnje. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti moraju djelotvorno prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnom stanju koje nastaje sustavom planiranja. Ne samo zbog toga što su planovi obvezujući, nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njime primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.5. u nastavku) (17).

                     (65)

                     Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu Kine prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve vladine industrijske politike umjesto da prvenstveno ocijene gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.2.2.8. u nastavku) (18). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava, na primjer, tržišta dionica, tržišta obveznica, tržišta privatnog vlasničkog kapitala itd. Iako su manje važni od bankarskog sektora, ti dijelovi financijskog sektora ustrojeni su na institucionalnoj i operativnoj razini tako da nisu usmjereni na maksimalno postizanje učinkovitog funkcioniranja financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (19).

                     (66)

                     Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvu javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje ciljeva politike umjesto gospodarsku učinkovitost, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (20). Slično tome, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad odredištem i visinom državnih i privatnih ulaganja. Tijela upotrebljavaju provjere ulaganja i različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važne alate za podupiranje ciljeva industrijske politike, kao što je održavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili poticanje domaće industrije (21).

                     (67)

                     Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim aksiomima kojima se predviđaju i potiču mnogobrojne vladine intervencije. Te znatne vladine intervencije u opreci su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila što dovodi do poremećaja u djelotvornoj raspodjeli sredstava u skladu s tržišnim načelima (22).

               3.2.2.3.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice.

                     (68)

                     U NRK-u, poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom države odnosno koja država politički nadzire ili im pruža smjernice, ključan su dio gospodarstva.

                     (69)

                     Kad je riječ o državnom vlasništvu, u sektoru čelika kineska vlada i dalje u svojem vlasništvu ima znatan udio društava. Niz velikih proizvođača u državnom je vlasništvu, a neki od njih izričito se navode u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.” (23) kao primjeri uspjeha 12. petogodišnjeg plana (npr. Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel itd.). Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, od pet kineskih proizvođača čelika na popisu deset najvećih svjetskih proizvođača čelika, četiri su poduzeća u državnom vlasništvu (24). Istodobno, dok na deset najvećih proizvođača otpada samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje 2016., kineska vlada namjerava do 2025. konsolidirati od 60 do 70 % proizvodnje željeza i čelika u približno deset velikih poduzeća (25). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (26).

                     (70)

                     Kad je riječ o kontroli koju provodi država, vlada i KPK održavaju strukture koje osiguravaju njihov stalan utjecaj nad poduzećima. Država (a u mnogim pogledima i KPK) ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća provode opće gospodarske politike, nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u donošenju njihovih operativnih odluka. Elementi koji upućuju na postojanje vladinog nadzora nad poduzećima u sektoru čelika i željeza dodatno su razrađeni u odjeljku 3.2.2.4. u nastavku, osobito u uvodnoj izjavi 75.

                     (71)

                     Kad je riječ o političkom nadziranju i davanju smjernica koje država provodi u tom sektoru, postojanje takvog nadzora i pružanja smjernica vidljivo je iz, s jedne strane uske povezanosti između poduzeća u sektoru željeza i čelika i KPK-a, koji je prisutan i iskorištava pravo na odlučivanje u takvim poduzećima (vidjeti osobito uvodne izjave 74. i 75.) i, s druge strane, javnih dokumenata za planiranje industrije i dodatnih vladinih alata politike i direktiva primjenjivih na taj sektor (vidjeti osobito uvodne izjave od 79. do 83.) S obzirom na visoku razinu vladinog nadzora i intervencija u industriji čelika i željeza kako je opisano u nastavku, čak ni proizvođači lijevanog pribora za cijevi u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u tržišnim uvjetima.

                     (72)

                     Kontrola, političko nadziranje i davanje smjernica sektoru koje provode kineska tijela proizlaze iz ciljeva vodećeg sektorskog industrijskog udruženja, Kineskog udruženja za željezo i čelik („CISA”). U skladu s člankom 3. statuta CISA-e, udruženje „služi poduzećima, služi sektoru i služi vladi […] i nastoji povezati vladu i uključena poduzeća”. Osim toga, člankom 24. određuje se da CISA „provodi sve druge zadatke koje joj su joj povjerile vlada i relevantna uprava”, dok je člankom 26. utvrđeno da se CISA „uredno pridržava partijske linije, smjernica, politika, političkog vodstva” (27).

                     (73)

                     Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da na tržištu lijevanog pribora za cijevi u NRK-u u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su pod kontrolom kineske vlade odnosno koja kineska vlada politički nadzire ili im pruža smjernice.

               3.2.2.4.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove.

                     (74)

                     Kineska država može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u društvima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (28), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema Zakonu o trgovačkim društvima NRK-a organizacija KPK-a osniva se u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (29)), a društvo mora osigurati uvjete potrebne za aktivnosti te partijske organizacije. Čini se da se tih obveza nije strogo pridržavalo niti ih se strogo provodilo u prošlosti. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao političko načelo. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” i da se pridržavaju partijske stege (30). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u donošenju poslovne odluke u društvima u kojima djeluju sve veći (31). Ta se pravila općenito primjenjuju u cijelom kineskom gospodarstvu, uključujući sektor željeza i čelika. Stoga je utvrđeno da se ta pravila primjenjuju i na proizvođače temperiranog pribora i dobavljače njihovih ulaznih materijala.

                     (75)

                     Konkretno u sektoru željeza i čelika postoji uska povezanost između postupaka odlučivanja u poduzećima koja su aktivna u tom sektoru i države, osobito KPK-a. U nedavnom antisubvencijskom ispitnom postupku o određenim toplovaljanim plosnatim proizvodima od željeza, nelegiranog ili drugog legiranog čelika („HRF”) podrijetlom iz NRK-a (32) Komisija je utvrdila da su tri od četiri grupe proizvođača izvoznika u uzorku poduzeća u državnom vlasništvu. U sve tri grupe predsjednik uprave ili direktor bio je i tajnik partijskog odbora organizacije KPK-a u toj grupi. Slično tome, u pogledu proizvoda iz postupka revizije može se dokazati da među kineskim proizvođačima postoje partijske strukture koje se osobno preklapaju s upravljačkim tijelima. Na primjer, potpredsjednik uprave društva Jinan Meide Casting Co. Ltd. bio je i tajnik partijskog odbora barem od 2013. do 2016. (33)

                     (76)

                     Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih materijala stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (34).

                     (77)

                     Na temelju svega navedenog zaključeno je da zbog prisutnosti države u poduzećima u sektoru željeza i čelika i u financijskom sektoru kineska vlada može utjecati na cijene i troškove.

               3.2.2.5.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

                     (78)

                     Smjerom kineskoga gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore, ciljevi iz instrumenata planiranja obvezujući su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru način na koji odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Sustav planiranja u NRK-u općenito dovodi do toga da se resursi usmjeravaju u sektore za koje je vlada utvrdila da su strateški ili u nekom drugom političkom smislu važni, umjesto da ih raspodjeljuje u skladu s tržišnim silama (35).

                     (79)

                     Kineska vlada smatra industriju željeza i čelika ključnom industrijom (36). To je potvrđeno u nizu planova, direktiva i drugih dokumenata koji se odnose na čelik, a izdani su na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, na primjer u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”. U tom se planu navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskoga gospodarstva, nacionalni temelj” (37). Glavne zadaće i ciljevi iz tog plana obuhvaćaju sve aspekte razvoja te industrije (38), uključujući posebne ciljeve povezane s otpadom od čelika (39). Postojanje industrijskih politika u pogledu otpada od čelika proizlazi i iz dodatnih vladinih dokumenata, kao što su ciljevi koje je postavilo Ministarstvo industrije i informacijske tehnologije (MIIT) u pogledu postupnog povećanja upotrebe otpada od čelika (40).

                     (80)

                     Trinaestim petogodišnjim planom za gospodarski i društveni razvoj (41) predviđa se pružanje potpore poduzećima koja proizvode vrste proizvoda od čelika visoke klase (42). Osim toga, ističe se i postizanje kvalitete, trajnosti i pouzdanosti proizvoda podupiranjem društava koja upotrebljavaju tehnologije povezane s čistom proizvodnjom čelika, preciznim valjanjem i poboljšanjem kvalitete (43).

                     (81)

                     U „Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (inačica iz 2011.) (izmjena iz 2013.)” (44) („Katalog”) željezo i čelik navode se kao poticane industrije. Točnije, u Katalogu se potiču „razvoj i primjena tehnologija za visokokvalitetne i moderne proizvode od čelika veće učinkovitosti, uključujući, no ne ograničavajući se na automobilske limove visoke čvrstoće ne manje od 600 MPa, visokoučinkovite čelične cjevovode za prijenos nafte i plina, široke i debele ploče visoke čvrstoće za plovila, čelik za brodostrojarstvo, ploče umjerene debljine ne manje od 420 MPa za zgrade, mostove i ostale konstrukcije, čelik za brze željeznice i željeznice za teške terete, silicijski čelik s malim gubitkom željeza i visokom magnetnom indukcijom, čelik otporan na koroziju i habanje, legirani nehrđajući čelik koji štedi resurse (moderni feritni nehrđajući čelik, dupleksni nehrđajući čelik i nehrđajući čelik s dušikom), posebne čelične šipke i žičane šipke za visokoučinkovite osnovne dijelove (visokoučinkoviti zupčanici, vijci razreda 12.9 ili višeg, opruge visoke čvrstoće i ležajevi s dugim vijekom trajanja) te visokokvalitetne posebne kovane materijale od čelika (među ostalim alatni i kalupni čelik, nehrđajući čelik i čelik za strojeve)”. Primjena Kataloga potvrđena je u nedavnom antisubvencijskom ispitnom postupku o određenim toplovaljanim plosnatim proizvodima od željeza, nelegiranog ili drugog legiranog čelika („HRF”) podrijetlom iz NRK-a (45).

                     (82)

                     Nadalje, posljednjih je godina u NRK-u na snazi bio niz izvoznih ograničenja za ulazne materijale ključne za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije, iako su neke naposljetku uklonjene nakon odluke WTO-a (46). Konkretno, NRK je zadržao izvozne carine za otpad od čelika i cink te za feromangan (47). To je bilo u skladu s politikama o poticanju domaćih industrija koje su na snazi, a koje su utvrđene u 13. petogodišnjem planu za obojene metale i kojima se zahtijeva stroga kontrola novih uspostavljenih postrojenja za taljenje cinka i tehnološka reforma zastarjelih kapaciteta cinka (48). Slično tome, 13. petogodišnjim planom za mineralne resurse predviđena je kontrola države nad kapacitetima za rudarenje cinka i zahtijeva se usmjeravanje sredstava prema temeljnim poduzećima u odabranim geografskim područjima (49).

                     (83)

                     Nadalje, kineska vlada usmjerava razvoj sektora željeza i čelika u skladu sa širokim rasponom alata politike i direktiva koji su, među ostalim, povezani sa sljedećim: strukturom i restrukturiranjem tržišta, sirovinama, ulaganjima, uklanjanjem kapaciteta, asortimanom proizvoda, premještanjem, modernizacijom itd. Kineska vlada tim i drugim sredstvima usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora (50). Trenutačni problem viška kapaciteta nedvojbeno je najbolji primjer posljedica politika kineske vlade i popratnih poremećaja.

                     (84)

                     Stoga je utvrđeno da je kineska vlada na snagu stavila javne politike koje utječu na sile slobodnog tržišta u pogledu proizvodnje lijevanog pribora za cijevi i sirovina koje se upotrebljavaju u njihovoj proizvodnji.

               3.2.2.6.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

                     (85)

                     Prema podacima u dokumentaciji kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tome činjenica da je, iako se kineski zakon o stečaju službeno temelji na sličnim načelima kao odgovarajući zakoni u drugim zemljama, jedno od glavnih obilježja kineskog sustava njegova sustavna nedovoljna provedba. S obzirom na veličinu gospodarstva te zemlje broj stečaja izrazito je malen, a jedan je od razloga niz nedostataka u stečajnim postupcima koji praktično služe za odvraćanje od pokretanja stečaja. Nadalje, država i dalje ima jaku i aktivnu ulogu u stečajnim postupcima i često izravno utječe na ishod postupaka (51).

                     (86)

                     Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu zemljišta i pravima na korištenje zemljištem u NRK-u (52). Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Ustupanje tih prava i dalje ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava na korištenje zemljištem po tržišnim cijenama, na primjer, uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju s obzirom na to da određeni kupci zemljišta dobivaju besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (53). Nadalje, tijela često nastoje ostvariti posebne političke ciljeve, kao što je provedba gospodarskih planova pri dodjeli zemljišta (54).

                     (87)

                     Stoga se čini da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način, što dovodi do poremećaja kada se omogućuje nastavak poslovanja insolventnih društava i kada se dodjeljuju i kupuju zemljišta u NRK-u. Ti se zakoni primjenjuju i u pogledu sektora željeza i čelika, uključujući proizvođače izvoznike proizvoda iz postupka revizije.

                     (88)

                     S obzirom na navedeno Komisija je zaključila da u sektoru željeza i čelika postoji diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju i vlasništvu, među ostalim i u pogledu proizvoda iz postupka revizije.

               3.2.2.7.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

                     (89)

                     Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u NRK-u jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na udruživanje i kolektivno pregovaranje. NRK nije ratificirao niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO), posebno onih koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (55). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, ta organizacija nije neovisna o državnim tijelima i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (56). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstva kojim se lokalnom stanovništvu određenog administrativnog područja ograničava pristup cijelom rasponu socijalnih i drugih naknada. To obično dovodi do toga da su radnici koji nemaju prijavljeno boravište na lokalnom području u osjetljivom radnom položaju i primaju manje prihode od osoba s prijavljenim boravištem (57). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u NRK-u.

                     (90)

                     Na sektor željeza i čelika, uključujući proizvod iz postupka revizije, primjenjuje se i opisani kineski sustav zakonodavstva o radu. Poremećaji u troškovima plaća stoga izravno (pri proizvodnji proizvoda iz postupka revizije) i neizravno (pri pristupu kapitalu ili ulaznim materijalima društava na koja se primjenjuje isti sustav rada u NRK-u) utječu na sektor lijevanog pribora za cijevi.

                     (91)

                     Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da su u sektoru željeza i čelika narušeni troškovi plaća, među ostalim i u pogledu proizvoda iz postupka revizije.

               3.2.2.8.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

                     (92)

                     Poslovni subjekti u NRK-u suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu.

                     (93)

                     Prvo, kineski financijski sustav karakterizira jaki položaj banaka u državnom vlasništvu (58) koje osim gospodarske održivosti projekta uzimaju u obzir i druge kriterije pri osiguranju pristupa financijskim sredstvima. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu konačno imenuje KPK) (59) i, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Pritom banke moraju ispuniti izričitu pravnu obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarskog i društvenog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (60). To je dopunjeno dodatnim pravilima prema kojima se financiranje mora usmjeriti u sektore za koje vlada utvrdi da su poticani ili u nekom drugom smislu važni (61).

                     (94)

                     Iako se uviđa da možda postoje različiti pravni instrumenti u kojima se upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, relevantni dokazi upućuju na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni različitih pravnih instrumenata (62). Nalazi prethodnih ispitnih postupaka trgovinske zaštite doveli su do istih zaključaka (63).

                     (95)

                     Nadalje, poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima česti su zbog različitih razloga, među ostalim, zbog činjenice da na procjenu rizika utječe strateški značaj društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (64).

                     (96)

                     To je dopunjeno dodatnim pravilima prema kojima se financiranje mora usmjeriti u sektore za koje vlada utvrdi da su poticani ili u nekom drugom smislu važni (65). To dovodi do sklonosti kreditiranja poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih društava s dobrim vezama i društava u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

                     (97)

                     Drugo, troškovi posudbe umjetno se održavaju na niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Vidljivo je to u nedavnom rastu zaduženosti poduzeća u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što upućuje na to da mehanizmi koji se primjenjuju u bankarskom sustavu ne djeluju u skladu s uobičajenim komercijalnim praksama.

                     (98)

                     Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Naime, udio kreditiranja po referentnoj stopi ili stopi nižoj od nje i dalje iznosi 45 % u ukupnom kreditiranju, a sve je češće odobravanje ciljanih kredita s obzirom na to da se njihov udio znatno povećao od 2015. unatoč pogoršanju gospodarskih uvjeta. Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala.

                     (99)

                     Opći kreditni rast u NRK-u upućuje na smanjenje učinkovitosti raspoređivanja kapitala, a da pritom nema nikakvih naznaka pooštrenja uvjeta kreditiranja, što bi se očekivalo u tržišnom okruženju bez poremećaja. Zbog toga je posljednjih godina zabilježen nagli porast broja loših kredita. Suočena sa sve većim brojem rizičnih dugova kineska je vlada odlučila izbjeći neispunjenje obveza. Stoga se rješavanju problema loših dugova pristupilo odgodom otplate duga, čime su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prijenosom vlasništva nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije riješen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci.

                     (100)

                     Unatoč koracima koji su nedavno poduzeti radi liberalizacije tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u NRK-u utječu znatni sustavni problemi i poremećaji izazvani neprestanim uplitanjem države u tržišta kapitala.

                     (101)

                     S obzirom na navedeno Komisija je zaključila da su proizvođači lijevanog pribora za cijevi imali pristup financijskim sredstvima koja su odobrile institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.

               3.2.2.9.   Sustavnost opisanih poremećaja

                     (102)

                     Komisija je primijetila da poremećaji opisani u Izvješću nisu ograničeni općenito na sektor željeza i čelika. Raspoloživi dokazi pokazuju upravo suprotno, odnosno da se sve činjenice o kineskom sustavu prethodno opisanom u odjeljcima od 3.2.2.1. do 3.2.2.5. i u dijelu A Izvješća te sva njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za faktore proizvodnje prethodno opisane u odjeljcima od 3.2.2.6. do 3.2.2.8. i u dijelu B Izvješća.

                     (103)

                     Za proizvodnju lijevanog pribora za cijevi potreban je širok raspon inputa. Kada proizvođači lijevanog pribora za cijevi kupe/ugovore nabavu tih inputa, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači inputa zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogli bi pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspoređivanju kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

                     (104)

                     Zbog toga ne samo da se ne mogu upotrijebiti domaće prodajne cijene lijevanog pribora za cijevi, nego su i svi troškovi inputa (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, radnu snagu itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječe znatna vladina intervencija, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Doista, opisane vladine intervencije povezane s raspoređivanjem kapitala, zemljištem, radnom snagom, energijom i sirovinama provode se u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je input koji je spajanjem niza faktora proizvodnje proizveden u NRK-u izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za input inputa itd.

               3.2.2.10.   Zaključak

                     (105)

                     Analiza iz odjeljaka od 3.2.2.2. do 3.2.2.9., koja uključuje ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji NRK-a općenito u vlastitom gospodarstvu i u sektoru željeza i čelika (uključujući proizvod lijevani pribor za cijevi), pokazala je da cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade i kineskih proizvođača Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

                     (106)

                     Stoga je Komisija pristupila izračunu uobičajene vrijednosti isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene ili referentne vrijednosti, odnosno u ovom slučaju na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u primjerenoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u odjeljku u nastavku. Komisija je podsjetila da ni jedan kineski proizvođač nije surađivao u ispitnom postupku i da nije iznesena tvrdnja o tome da bi neki domaći troškovi bili nenarušeni u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) trećom alinejom osnovne uredbe.

               3.2.3.   Reprezentativna zemlja

         3.2.3.1.   Opće primjedbe

                     (107)

                     Reprezentativna zemlja odabrana je na temelju sljedećih kriterija:

                                 —

                                 stupnja gospodarskog razvoja sličnog stupnju gospodarskog razvoja NRK-a. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke (66) odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a,

                                 —

                                 proizvodnje proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (67),

                                 —

                                 dostupnosti relevantnih javnih podataka u toj zemlji,

                                 —

                                 ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to moguće, daje zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

                     (108)

                     Kako je objašnjeno u bilješci od 20. lipnja 2018., Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je utvrdila četiri zemlje koje bi mogle biti reprezentativne, a to su: Argentina, Brazil, Tajland i Turska te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože druge zemlje.

                     (109)

                     Kad je riječ o reprezentativnoj zemlji, nakon bilješke od 20. lipnja 2018. Komisija je primila podnesak kineskog proizvođača Jinan Meide Casting Co., Ltd. („podnesak od 18. srpnja 2018.”). Proizvođač je izrazio neslaganje s Komisijinom namjerom da upotrijebi metodologiju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe i podnio je primjedbe koje su razmotrene u prethodno navedenim uvodnim izjavama 35. i 36.

               3.2.3.2.   Stupanj gospodarskog razvoja sličan stupnju gospodarskog razvoja NRK-a

                     (110)

                     S obzirom na stupanj gospodarskog razvoja Komisija je primijetila da se prema Svjetskoj banci Tajland, Brazil i Turska nalaze na istoj razini dohotka „visoki srednji dohodak”. Tajland, Turska i Brazil stoga su jednako prikladni kao reprezentativne zemlje u tom pogledu. Suprotno tome, Argentina se nalazi u kategoriji zemlje s visokim dohotkom i stoga nije razmatrana u daljnjoj analizi.

                     (111)

                     Društvo Jinan Meide Casting Co., Ltd. u svojem je podnesku kao reprezentativnu zemlju zbog geografske, kulturološke i gospodarske povezanosti Tajlanda i NRK-a podržalo Tajland, a ne Tursku. Daljnji argumenti bili su u pogledu Turske i njezina višeg stupnja razvoja u usporedbi s Tajlandom i NRK-om, s obzirom na to da je Turska zemlja kandidatkinja za ulazak u EU i da Turska ima carinsku uniju s EU-om.

                     (112)

                     Kad je riječ o tome da je Turska zemlja kandidatkinja za ulazak u EU ili da Turska ima carinsku uniju s EU-om, Komisija je primijetila da te činjenice nisu relevantne u procjeni prikladnosti neke zemlje kao reprezentativne zemlje. Društvo Jinan Meide nije podnijelo ni jedan argument ni dokaz o tome kako bi ti elementi mogli poništiti razmatranje te zemlje kao potencijalne reprezentativne zemlje. Tajland i Turska u tom su pogledu jednako prikladni. Kulturalna i geografska povezanost također ne utječu na prikladnost zemlje. Procjena prikladnosti temelji se na gospodarskim, a ne kulturnim ili geografskim kriterijima. Stoga su te tvrdnje odbačene.

               3.2.3.3.   Proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u reprezentativnoj zemlji i dostupnost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

                     (113)

                     Kako je istaknuto u bilješci od 20. lipnja 2018., Komisija nije mogla pronaći javne financijske podatke za Brazil. Nakon daljnje analize Komisija je potvrdila da ti podaci nisu dostupni, kako je početno utvrđeno. Isto tako, ni jedna zainteresirana strana nije dostavila alternativne izvore u kojima se mogu pronaći ti podaci. Komisija je stoga smatrala da u svojoj daljnjoj analizi treba razmatrati samo Tajland i Tursku.

                     (114)

                     Kako je spomenuto u bilješki od 20. lipnja 2018., Komisija je za sljedeće proizvođače proizvoda iz postupka revizije u mogućim reprezentativnim zemljama pronašla javno dostupne financijske izvještaje:

                                 —

                                 Siam Fittings Co. Ltd. („Siam”), Tajland,

                                 —

                                 BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. („BIS”), Tajland i

                                 —

                                 Trakya Döküm, Turska.

                     (115)

                     Nakon bilješke od 20. lipnja 2018., rezultati za 2017. za sva tri društva stavljeni su na raspolaganje u bazi podataka „Orbis” (68). Profitabilnost društva Siam postala je negativna 2017. Stoga je za odabir reprezentativne zemlje Komisija u obzir uzela druga dva društva, BIS iz Tajlanda i Trakya Döküm iz Turske.

                     (116)

                     Društvo BIS proizvodi gotovo isključivo proizvod iz postupka revizije. Prema javno dostupnim informacijama, njegovi proizvodi obuhvaćaju samo lijevani pribor za cijevi proizveden u skladu s američkim, britanskim i DIN standardima.

                     (117)

                     Društvo Trakya Döküm velika je grupa koja proizvodi i mnoge druge proizvode. Prema javno dostupnim podacima, društvo Trakya Döküm proizvodi proizvode za sljedeće industrije: automobilsku industriju, bijelu tehniku, hidrauliku, elektroindustriju, strojeve, željeznice, pribor i gradnju (uključujući pribor za cijevi od temperiranog željeza i stezne naprave) i ostale proizvode kao što su proizvodi za stezanje, lančane karike i ručni kotači. Proizvod iz postupka revizije čini samo mali dio njegove proizvodnje.

                     (118)

                     Dok društvo BIS proizvodi gotovo isključivo proizvod iz postupka revizije, proizvod iz postupka revizije čini samo jednu potkategoriju od osam kategorija proizvoda društva Trakya Dükum. Stoga je zbog većeg udjela proizvoda iz postupka revizije u ukupnom prometu društva Komisija smatrala da su informacije dostupne za društvo BIS prikladnije od onih za društvo Trakya Döküm. Razlog tome je što se u slučaju društva BIS podaci o troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima i dobiti izravnije odnose na proizvod iz postupka revizije, dok podaci društva Trakya nisu bili tako precizni.

                     (119)

                     Kad je riječ o podacima u pogledu faktora proizvodnje, Komisija je smatrala da su dovoljno podrobni i za Tursku i za Tajland. Komisija je analizirala udio kineskog uvoza u Tajland i Tursku za glavni faktor proizvodnje, otpad od čelika. U slučaju Tajlanda samo je 4 % cjelokupnog uvoza bilo podrijetlom iz NRK-a. Kad je riječ o Turskoj, udio kineskog uvoza nije se mogao utvrditi jer je više od 50 % uvoza otpada od čelika prijavljeno kao uvoz u turske slobodne trgovinske zone, bez upućivanja na podrijetlo. S obzirom na to da podrijetlo većine uvoza glavnog faktora proizvodnje u Tursku nije dostupno i stoga nije moguće isključiti uvoz iz NRK-a, Tajland se smatrao prikladnijom reprezentativnom zemljom.

               3.2.3.4.   Zaključak

                     (120)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe cilj je u mogućoj reprezentativnoj zemlji pronaći sve ili što više odgovarajućih nenarušenih faktora proizvodnje koje upotrebljavaju kineski proizvođači i nenarušenih iznosa za režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit.

                     (121)

                     Uzimajući u obzir prethodnu analizu, Tajland je ispunio sve kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnove uredbe i stoga ga se može smatrati primjerenom reprezentativnom zemljom. Konkretno, u Tajlandu se odvija znatna proizvodnja proizvoda iz postupka revizije i dostupan je cjelovit skup podataka za sve faktore proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit.

                     (122)

                     Nakon što je utvrđeno da je Tajland primjerena reprezentativna zemlja u ovom slučaju, nije bilo potrebno dalje analizirati razinu socijalne zaštite i zaštite okoliša u Tajlandu.

               3.2.4.   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit

                     (123)

                     U skladu s četvrtim odlomkom članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

                     (124)

                     U tu svrhu Komisija je upotrijebila troškove prodaje te administrativne i opće troškove i dobit tajlandskog društva BIS kako je navedeno u podacima iz računa dobiti i gubitka društva BIS za 2017.

                     (125)

                     Nisu primljene nikakve primjedbe u pogledu tog aspekta u utvrđenom roku od deset dana.

                     (126)

                     Režijski troškovi proizvodnje nisu zasebno utvrđeni u dostupnim podacima iz računa dobiti i gubitka društva BIS. Komisija je stoga smatrala da je prikladnije upotrijebiti režijske troškove specifične za taj postupak na temelju provjerenih informacija proizvođača iz Unije u uzorku kako je navedeno u uvodnoj izjavi 135. u nastavku.

               3.2.5.   Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

                     (127)

                     Komisija je u bilješci od 20. lipnja 2018. navela da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”) kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine faktora proizvodnje. Osim toga, u bilješci od 8. ožujka 2019. navela je da će za utvrđivanje plaća u proizvodnom sektoru upotrijebiti podatke Nacionalnog ureda za statistiku Tajlanda/Banke Tajlanda, a za troškove energije podatke Tijela za proizvodnju električne energije Tajlanda.

               3.2.6.   Faktori proizvodnje

                     (128)

                     Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 39. i u bilješci od 20. lipnja 2018., Komisija je nastojala sastaviti početni popis faktora proizvodnje i izvora koje namjerava upotrijebiti za sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga koje određeni proizvođač koji surađuje upotrebljava u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije.

                     (129)

                     Zbog nesuradnje kineskih proizvođača Komisija se oslonila na podnositelja zahtjeva kako bi utvrdila faktore proizvodnje koji se upotrebljavaju u proizvodnji temperiranog pribora.

                     (130)

                     Kad je riječ o faktorima proizvodnje, društvo Jinan Meide Casting Co., Ltd. predložilo je da bi proizvodi iz kojih bi se izvela zamjenska vrijednost za inpute koje upotrebljavaju kineski proizvođači trebali biti oni s carinskom oznakom od osam znamenki i da ih treba prilagoditi ako oznaka obuhvaća druge proizvode.

                     (131)

                     Pri pokretanju postupka, kako je navedeno i u bilješci od 20. lipnja 2018., u skladu sa standardnom međunarodnom nomenklaturom proizvoda Svjetske carinske organizacije nazvanom „Harmonizirani sustav” ili „HS” upotrebljavana je razina oznake sa šest znamenki. Međutim, nakon što je utvrđena prikladna reprezentativna zemlja Komisija je upotrebljavala najdetaljniju razinu oznaka dostupnu u toj zemlji kako bi u procjeni različitih troškovnih inputa za određivanje uobičajene vrijednosti bila što preciznija. Stoga je Komisija, kako je prikazano u tablici 1. u nastavku, upotrebljavala oznake i s do 11 znamenki koje su specifične za Tajland, ovisno o podacima dostupnima u pojedinom slučaju.

                     (132)

                     Komisija nije primila primjedbe u pogledu konkretnih faktora proizvodnje kako je navedeno u odjeljku 2. bilješke od 20. lipnja 2018.

                     (133)

                     Budući da ni jedan kineski proizvođač nije dostavio odgovor na upitnik, Komisija se oslonila na činjenice u pogledu faktora proizvodnje kako su utvrđeni u ispitnom postupku, kako je opisano u nastavku.

                     (134)

                     Na temelju informacija dostupnih Komisiji i potvrđenih tijekom provjera, a koji su ujedno i u skladu s dokazima prikupljenima u okviru ispitnog postupka kojim su uvedene mjere (uvodna izjava 1.), postoje dva glavna, različita postupka proizvodnje koji se upotrebljavaju u proizvodnji lijevanog pribora za cijevi. Glavna se razlika između tih postupaka odnosi na početnu fazu taljenja ulazne sirovine. U jednom od postupaka energija potrebna za zagrijavanje sirovina nastaje izgaranjem koksa u takozvanoj „kupolnoj” peći. U drugom postupku toplina za taljenje sirovina nastaje upotrebom električne energije s pomoću električnog luka. Komisija je stoga u toj prvoj fazi proizvodnje primijetila razlike u pogledu faktora proizvodnje tih dvaju postupaka proizvodnje. Te su razlike uglavnom razina potrošnje koksa i razina potrošnje električne energije.

                     (135)

                     Na temelju informacija koje su iz početnog ispitnog postupka dostupne Komisiji i odabira uzorka u ovom ispitnom postupku, najveći proizvođač temperiranog pribora u NRK-u upotrebljava „kupolne” peći pa je Komisija odlučila upotrijebiti faktore proizvodnje, omjere potrošnje i režijske troškove proizvodnje specifične za taj postupak, na temelju podataka koje je Komisiji na raspolaganje stavio proizvođač iz Unije koji upotrebljava „kupolne” peći.

                     (136)

                     S obzirom na sve informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i prema potrebi povezani tarifni brojevi prema tajlandskoj nomenklaturi:

                        Tablica 1.

                        Faktori proizvodnje

                                 Faktor proizvodnje

                                 Tarifna oznaka prema tajlandskoj nomenklaturi

                                 Opis tarifne oznake prema tajlandskoj nomenklaturi

                                 Jedinična uvozna vrijednost

                                    Sirovine

                                 Otpad od čelika

                                 7204 41 00 090

                                 Ostalo (obuhvaćeno oznakom HS 7204 41  Željezni otpaci i lomljevina nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu; strugotina, piljevina, odresci i slični otpaci od tokarenja, glodanja, blanjanja, brušenja, turpijanja i sličnih obrada i odresci i izresci od štancanja i rezanja, neovisno jesu li balirani ili ne)

                                 0,31

                                 Cink

                                 7901 11

                                 Cink, nelegiran, s masenim udjelom cinka 99,99 % ili većim, neobrađen

                                 2,72

                                 Ferosilicij

                                 7202 21 00 000

                                 Ferosilicij s masenim udjelom silicija većim od 55 %

                                 1,22

                                 Feromangan

                                 7202 11 00 000

                                 Feromangan s masenim udjelom ugljika većim od 2 %

                                 1,13

                                 Pijesak

                                 2505 10 00 000

                                 Silikatni i kremeni pijesak

                                 0,09

                                 Bentonit

                                 2508 10 00 000

                                 Bentonit

                                 0,21

                                    Radna snaga

                                 Izravni rad,
                                 plaće u proizvodnom sektoru

                                 [Nije primjenjivo]

                                 2,15

                                    Energija

                                 Električna energija

                                 [Nije primjenjivo] (69)

                                 0,07

                                 Koks

                                 2704 00 10 000

                                 Koks i polukoks od kamenog ugljena

                                 0,65

                                 Prirodni plin

                                 [Nije primjenjivo] (70)

                                 222,19

               3.2.6.1.   Materijali

                     (137)

                     Kad je riječ o otpadu od čelika, oznaku HS 7204 10 navela su dva kineska proizvođača koja su dostavila potpune odgovore na Prilog III. Obavijesti o pokretanju postupka. U tablici je prikazana oznaka s 11 znamenki specifična za Tajland, koju je Komisija upotrijebila za izračun uobičajene vrijednosti zbog nedostatka podataka od kineskih proizvođača i primjedbi ostalih zainteresiranih strana.

                     (138)

                     Kad je riječ o cinku, taj je faktor proizvodnje naveo jedan od proizvođača iz Unije i jedan od kineskih proizvođača, ali pod različitim oznakama. Dok je proizvođač iz Unije naveo oznaku 7901 11 00„cink, u sirovim oblicima, nelegiran, s masenim udjelom cinka 99,99 % ili većim”, kineski je proizvođač predložio upotrebu oznake 2608 00 odnosno „rudače i koncentrati cinka”. Komisija je utvrdila da nije prikladno upotrijebiti oznaku za rudaču cinka i odlučila je upotrijebiti oznaku HS koja je prikazana u tablici, kako je predložio proizvođač iz Unije.

                     (139)

                     Kad je riječ o ferosiliciju, podnositelji zahtjeva naveli su „Fe-slitine”, a nisu naveli oznaku. Kineski proizvođač i dva proizvođača iz Unije predložili su oznaku 7202 21 00. Komisija je upotrijebila oznaku s 11 znamenki koja je prikazana u tablici i koja je specifična za Tajland.

                     (140)

                     Kad je riječ o feromanganu, podnositelji zahtjeva naveli su „Fe-slitine”, a nisu naveli oznaku. Jedan je kineski proizvođač predložio oznaku HS 7202 30 koja predstavlja ferosilikomangan. Utvrđeno je da oznaka s 11 znamenki specifična za Tajland koju je upotrijebila Komisija bolje opisuje faktor proizvodnje koji upotrebljavaju proizvođači lijevanog pribora za cijevi.

                     (141)

                     Kad je riječ o pijesku, postojala je nepodudarnost između oznake koju je predložio jedan kineski proizvođač i onih koje su utvrđene tijekom ispitnog postupka. Kineski proizvođač koji je naveo „smolni pijesak” predložio je oznaku 3824 10 00 koja označava „pripremljena vezivna sredstva za ljevaoničke kalupe ili ljevaoničke jezgre”, ali to ne odgovara opisu faktora proizvodnje koji je predložio jedan od proizvođača iz Unije. Proizvođač iz Unije nije dostavio oznaku. Na temelju opisa postupka proizvodnje Komisija je upotrijebila oznaku s 11 znamenki koja je navedena u tablici. Ta oznaka prati Memorandum Ministarstva trgovine SAD-a od 21. listopada 2016. (71) („Memorandum”), koji je Komisiji dostavio jedan od kineskih proizvođača.

                     (142)

                     Kad je riječ o bentonitu, oznaka s 11 znamenki koja je navedena u tablici i upotrijebljena za izračun navodi isti materijal kao i općenitija oznaka s osam znamenki koju je predložio jedan od proizvođača iz Unije. Memorandumom je utvrđena ista oznaka s 11 znamenki. Označava „bentonit”. Ni jedan od proizvođača izvoznika nije predložio tarifnu oznaku za bentonit.

                     (143)

                     Komisija se zbog nedostatka podataka o tajlandskom tržištu za sve materijale oslonila na uvozne cijene. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja, osim NRK-a, i sljedećih zemalja bez tržišnoga gospodarstva: Azerbajdžana, Bjelarusa, Kazahstana, Sjeverne Koreje, Turkmenistana i Uzbekistana.

                     (144)

                     Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je u uvodnoj izjavi 105. zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b). Na temelju raspoloživih dokaza i zbog izostanka protuargumenata zainteresiranih strana Komisija je smatrala da isti poremećaji utječu na izvozne cijene. Nakon isključivanja zemalja navedenih u uvodnoj izjavi 143. uvoz iz ostalih trećih zemalja bio je reprezentativan i kretao se od 94 % do 100 % ukupnog obujma uvezenog u Tajland.

                     (145)

                     Kako bi utvrdila nenarušene cijene materijala dostavljene do postrojenja kineskog proizvođača, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom, Komisija je cijeni dodala troškove domaćeg prijevoza.

               3.2.6.2.   Radna snaga

                     (146)

                     Kad je riječ o troškovima rada, Komisija je upotrijebila podatke iz Ankete o radnoj snazi Državnog zavoda za statistiku Ministarstva digitalnog gospodarstva i društva (72). Konkretno, Komisija ih je izračunala na temelju prosječne mjesečne plaće i svih povlastica zaposlenika u proizvodnom sektoru. Najnovije razdoblje za koje su bili dostupni podaci bilo je prvo tromjesečje 2017., tromjesečje koje je neposredno prethodilo razdoblju ispitnog postupka revizije.

               3.2.6.3.   Koks

                     (147)

                     Kad je riječ o koksu, taj je faktor proizvodnje naveo jedan od proizvođača iz Unije, na razini od šest znamenaka, i predstavlja „koks i polukoks od kamenog ugljena, mrkog ugljena ili treseta, neovisno jesu li aglomerirani ili ne; retortni ugljen”. Kad je riječ o tom faktoru proizvodnje, posebna pažnja mora se posvetiti činjenici da se kao izvor energije upotrebljava taj koks, a ne „ugljena prašina” ili „ugljen za loženje” koji bi mogli činiti ulaznu sirovinu. Komisija je upotrijebila oznaku s 11 znamenki specifičnu za Tajland koja označava „koks i polukoks od kamenog ugljena”. Ta je oznaka bila konkretnija od one koju je naveo jedan od proizvođača iz Unije i konkretnije se odnosila na koks koji se upotrebljava kao izvor energije.

               3.2.6.4.   Električna energija

                     (148)

                     Kad je riječ o troškovima električne energije, Komisija je primijenila prosječnu prodajnu cijenu električne energije za izravne kupce kako je navedena u Godišnjem izvješću Tijela za proizvodnju električne energije Tajlanda za 2017. (73)

               3.2.6.5.   Prirodni plin

                     (149)

                     Kad je riječ o prirodnom plinu, Komisija je upotrijebila i podatke objavljene u Godišnjem izvješću Tijela za proizvodnju električne energije Tajlanda za 2017., koji se odnose na prosječnu cijenu prirodnog plina za 2017. od 239 Bath/milijun BTU (74). BTU (britanska toplinska jedinica) koja se upotrebljava u Tajlandu pretvorena je u 1 000 m3, jedinicu koju koristi proizvođač iz Unije, koristeći ekvivalentnu mjeru 1 000 m3 = 35,915 milijuna BTU-a (75).

               3.2.6.6.   Izračun uobičajene vrijednosti

                     (150)

                     Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u sljedeća dva koraka.

                     (151)

                     Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Zbog nesuradnje kineskih proizvođača Komisija je upotrijebila iste materijale, radnu snagu, energiju i povezani omjer potrošnje kao i najveći proizvođač iz Unije. Pomnožila je faktore uporabe s nenarušenim jediničnim troškovima utvrđenima za reprezentativnu zemlju Tajland i dodala je troškove domaćeg prijevoza.

                     (152)

                     Drugo, na prethodno navedene troškove proizvodnje Komisija je primijenila troškove prodaje te administrativne i opće troškove i dobit tajlandskog društva BIS te režijske troškove proizvodnje najvećeg proizvođača iz Unije.

                     (153)

                     Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost na temelju cijena franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Zbog nesuradnje kineskih proizvođača uobičajena vrijednost utvrđena je za državno područje cijele zemlje, a ne zasebno za svakog proizvođača.

               3.2.7.   Izvozna cijena

                     (154)

                     Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvozna cijena utvrđena je na temelju podataka na razini CIF iz Eurostata koji su prilagođeni na razinu franko tvornica.

               3.2.8.   Usporedba

                     (155)

                     U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Uobičajena vrijednost korigirana je naviše za 8 % za nepovratne troškove PDV-a. Na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva izvozna cijena korigirana je naniže od 4 % do 7 % za međunarodne troškove vozarine i osiguranja.

               3.2.9.   Dampinška marža

                     (156)

                     Zbog nesuradnje kineskih proizvođača Komisija je u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom na razini franko tvornica.

                     (157)

                     Na temelju toga Komisija je utvrdila dampinšku maržu izraženu kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, po stopi od približno 26 %.

                     (158)

                     Stoga je Komisija zaključila da se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               3.3.   Vjerojatnost nastavka dampinga

                     (159)

                     Kako je prethodno navedeno, utvrđeno je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uvoz lijevanog pribora za cijevi iz NRK-a bio dampinški. Radi cjelovitosti Komisija je ispitala i vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u, politika određivanja cijena proizvođača izvoznika iz NRK-a na drugim tržištima i privlačnost tržišta Unije.

                     (160)

                     Kao posljedica nesuradnje proizvođača iz NRK-a ovo se ispitivanje temeljilo na informacijama koje je Komisija imala na raspolaganju, odnosno informacijama dostavljenima u Zahtjevu i informacijama iz drugih nezavisnih dostupnih izvora, kao što su službeni statistički podaci o uvozu dobiveni od zainteresiranih strana tijekom ispitnog postupka.

               3.3.1.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u

                     (161)

                     Prema podacima iz Zahtjeva (76) nije poznata točna proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u NRK-u. Tržište je rascjepkano na puno malih i niz velikih proizvođača. Na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva Komisija je utvrdila da ukupan zajednički proizvodni kapacitet za šest od 30 poznatih proizvođača iznosi najmanje 310 000 tona.

                     (162)

                     Dva proizvođača koja su dostavila odgovor na upitnik za odabir uzorka navela su rezervni kapacitet od približno 10 %. Ako pretpostavimo da isti postotak rezervnog kapaciteta vrijedi i za ostale proizvođače, dobijemo rezervni kapacitet od 31 000 tona. Čak i ako se upotrijebi taj konzervativan pristup, kineski rezervni kapacitet čini više od 80 % potrošnje u Uniji.

               3.3.2.   Privlačnost tržišta Unije

                     (163)

                     Kako bi utvrdila moguće kretanje uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage Komisija je razmotrila privlačnost tržišta Unije s obzirom na cijene.

                     (164)

                     Komisija je u tom pogledu provjerila podatke u bazi podataka Global Trade Atlas (77), pod oznakom HS 7307 19 pribor za cijevi, lijevani, od željeza nespomenutog niti uključenog na drugom mjestu (78) ili čelika. Dostupna je samo razina oznake sa šest znamenki, a čini se da ta oznaka uključuje proizvode izvan opsega ove revizije kao što su pribor od duktilnog lijevanog željeza, spojnice s utorima itd.

                     (165)

                     Komisija je stoga za analizu upotrijebila odgovore iz odabira uzorka koje su dostavila dva kineska proizvođača i utvrdila je da su cijene na tržištu Unije privlačnije od onih na nekim izvoznim tržištima i na domaćem tržištu. Stoga bi u slučaju stavljanja mjera izvan snage tržište Unije postalo još privlačnije i postojala bi vjerojatnost preusmjeravanja određenih količina koje se trenutačno prodaju na drugim tržištima. Uvoz iz NRK-a u Uniju vjerojatno će se znatno povećati i to po dampinškim cijenama.

               3.3.3.   Zaključak

                     (166)

                     Ispitni postupak pokazao je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama. S obzirom na elemente ispitane u odjeljcima 3.3.1. i 3.3.2. Komisija je zaključila i da je vrlo vjerojatno da bi u slučaju isteka mjera kineski proizvođači izvozili znatne količine lijevanog pribora za cijevi u Uniju po dampinškim cijenama. Komisija je stoga zaključila da postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera.

               4.   VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA ZA TAJLAND

         4.1.   Uvodne napomene za Tajland

                     (167)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 27., u ispitnom postupku nije surađivao ni jedan proizvođač iz Tajlanda. Stoga je Komisija obavijestila tajlandska tijela da će zbog izostanka suradnje primijeniti članak 18. osnovne uredbe tako što će temeljiti svoje zaključke o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga na raspoloživim podacima. Komisija je primila primjedbe Odjela za vanjsku trgovinu Ministarstva trgovine Tajlanda i tajlandskog društva BIS Pipe Fitting Industry. Primjedbe su razmotrene u uvodnim izjavama 196. i 197. u nastavku.

               4.2.   Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

         4.2.1.   Uobičajena vrijednost

                     (168)

                     Zbog nedostatka suradnje tajlandskih proizvođača Komisija je za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u Tajlandu upotrijebila raspoložive podatke. U tu su svrhu upotrijebljene informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

                     (169)

                     Stoga se uobičajena vrijednost temeljila na domaćim cijenama u Tajlandu koje su utvrđene s popisa domaćih cijena koji obuhvaća velik broj vrsta proizvoda. S obzirom na to da se smatralo da popis cijena nije ažuriran, na cijene s popisa upotrijebljen je faktor korekcije dobiven s pomoću službenih statističkih podataka i dodatnih podataka koji se temelje na istraživanju tržišta. Kako bi se dobile cijene franko tvornica oduzeti su procijenjena dobit za distributere i troškovi prijevoza.

               4.2.2.   Izvozna cijena

                     (170)

                     Zbog nesuradnje tajlandskih proizvođača izvozna cijena utvrđena je na temelju podataka o uvoznoj cijeni na razini CIF iz Eurostata koji su korigirani na razinu franko tvornica.

               4.2.3.   Usporedba

                     (171)

                     Komisija je, u slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba, prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva izvozna cijena korigirana je naniže od 5 % do 9 % za troškove vozarine i osiguranja.

               4.2.4   Dampinška marža

                     (172)

                     Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost istovjetnog proizvoda koju je naveo podnositelj zahtjeva s izvoznom cijenom na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

                     (173)

                     Na temelju toga Komisija je utvrdila dampinšku maržu izraženu kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, po stopi od približno 33 %.

                     (174)

                     Stoga je Komisija zaključila da se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               4.3.   Vjerojatnost nastavka dampinga

                     (175)

                     Slijedom nalaza o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, Komisija je u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Tajlandu, odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji, privlačnost tržišta Unije.

                     (176)

                     Za ispitivanje vjerojatnog razvoja izvoza iz Tajlanda u slučaju stavljanja mjera izvan snage, Komisija je zbog izostanka suradnje upotrijebila najbolje raspoložive informacije iz javno dostupnih izvora (internetske stranice društava i statistički podaci iz baze GTA) te informacije dostavljene u Zahtjevu.

               4.3.1.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Tajlandu

                     (177)

                     U slučaju Tajlanda, zahtjev se odnosi na postojanje triju proizvođača. Osim toga, tajlandska su tijela nakon pokretanja ispitnog postupka utvrdila 30 potencijalnih proizvođača (79), od kojih su dva već spomenuta u zahtjevu. Međutim, o proizvodnji i rezervnim kapacitetima tajlandske industrije dostavljene su samo djelomične informacije.

                     (178)

                     U početnom ispitnom postupku dva su tajlandska proizvođača izvoznika koja čine većinu tajlandskog izvoza imala rezervni kapacitet od 38 % ili 8 200 tona. Prema javno dostupnim podacima opseg njihova poslovanja otada je ostao u velikoj mjeri nepromijenjen (oba društva proizvode gotovo isključivo lijevani pribor za cijevi).

                     (179)

                     U drugom je koraku Komisija ispitala jesu li druga tržišta u međuvremenu mogla prihvatiti rezervni kapacitet. Ukupni izvoz iz Tajlanda za 2011., razdoblje ispitnog postupka početnog ispitnog postupka, iznosio je 16 506 tona. Ukupni izvoz za 2017. iznosio je 18 610 tona, odnosno približno 2 100 tona više nego 2011.

                     (180)

                     Komisija je zaključila da je od primjene pristojbi samo dio rezervnog kapaciteta koji je postojao tijekom početnog ispitnog postupka usmjeren na druga tržišta. Domaće je tržište malo (< 10 % prodaje) i ni ono nije moglo prihvatiti rezervni kapacitet.

                     (181)

                     Stoga je vjerojatno da se u slučaju isteka mjera većina rezervnog kapaciteta od 8 200 tona (22 % potrošnje u Uniji) koji je postojao tijekom početnog ispitnog postupka još uvijek može upotrijebiti i usmjeriti na tržište Unije. Čak i uz konzervativnu pretpostavku da se rezervni kapacitet smanjio za ukupno povećanje izvoza, dostupni rezervni kapacitet iznosio bi 6 100 tona ili 17 % tržišta Unije.

                     (182)

                     Na temelju toga Komisija je zaključila da je u Tajlandu dostupan znatan rezervni kapacitet i da zbog toga postoji velika vjerojatnost da će se u slučaju stavljanja mjera izvan snage obujam izvoza znatno povećati.

               4.3.2.   Privlačnost tržišta Unije

                     (183)

                     Unatoč antidampinškim pristojbama na snazi, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Tajland je i dalje izvozio u Uniju, s tržišnim udjelom od 4,5 %, što dokazuje da je Unija ostala privlačno tržište i privlačno izvozno odredište. S obzirom na slabu iskorištenost kapaciteta tajlandskih proizvođača, postoji velika vjerojatnost da će, dopusti li se da mjere isteknu, tajlandski izvoznici pokušati vratiti izgubljeni tržišni udio.

               4.3.3.   Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji

                     (184)

                     Tajlandski statistički podaci o izvozu za gotovo sva ostala glavna izvozna tržišta za temperirani pribor pokazuju više prosječne cijene od onih za Uniju. Razlika u cijenama možda je uzrokovana razlikama u ponudi proizvoda ili mjerama na snazi. S obzirom na izostanak suradnje tajlandskih proizvođača Komisija ne može pouzdano procijeniti te razlike u cijenama.

               4.3.4   Zaključak

                     (185)

                     Ispitni postupak pokazao je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije tajlandski izvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama. Osim relativno malog obujma uvoza u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, Komisija je u obzir uzela postojanje velikog rezervnog kapaciteta i prethodne prakse tajlandskih proizvođača.

                     (186)

                     Stoga je, s obzirom na elemente ispitane u odjeljcima 4.3.1. i 4.3.2., Komisija zaključila da će se u slučaju isteka mjera izvoz u Uniju po dampinškim cijenama vrlo vjerojatno znatno povećati.

               5.   ŠTETA

         5.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                     (187)

                     Proizvod iz postupka revizije tijekom razmatranog razdoblja proizvodilo je pet proizvođača iz Unije. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

                     (188)

                     Komisija je na temelju informacija koje je dostavila industrija Unije utvrdila da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila približno 33 000 tona. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 17., proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 70 % ukupne proizvodnje u Uniji.

               5.2.   Potrošnja u Uniji

                     (189)

                     Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila kao zbroj obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i ukupnog izvoza u Uniju koju je naveo Eurostat na razini TARIC-a.

                     (190)

                     Potrošnja proizvoda iz postupka revizije u Uniji razvijala se kako slijedi:

                        Tablica 2.

                        Potrošnja u Uniji (u tonama)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 Razdoblje ispitnog postupka revizije

                                 Ukupna potrošnja

                                 37 708

                                 36 835

                                 38 984

                                 39 186

                                 36 448

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    98

                                    103

                                    104

                                    97

                                    Izvor: Eurostat na razini TARIC-a, podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (191)

                     Potrošnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjila se za 3 % u usporedbi s 2014., nakon što se 2016. i 2017. povećala. Tržište temperiranog pribora zrelo je i nije pokazalo velike oscilacije tijekom razmatranog razdoblja.

               5.3.   Uvoz iz predmetnih zemalja

         5.3.1.   Kumulativna ocjena učinaka izvoza iz predmetnih zemalja

                     (192)

                     Komisija je ispitala je li uvoz lijevanog pribora za cijevi podrijetlom iz predmetnih zemalja potrebno procijeniti kumulativno, u skladu s člankom 3. stavkom 4. osnovne uredbe.

                     (193)

                     Dampinška marža utvrđena u pogledu uvoza iz svake od predmetnih zemalja bila je iznad praga de minimis utvrđenog u članku 9. stavku 3. osnovne uredbe. Obujam uvoza iz svake od predmetnih zemalja nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. osnovne uredbe.

                     (194)

                     U početnom ispitnom postupku kumulativna procjena smatrala se prikladnom u pogledu usporedivih uvjeta tržišnog natjecanja između uvoza iz tih dviju zemalja i istovjetnog proizvoda iz Unije, odnosno putem istih prodajnih kanala i istim kategorijama kupaca. Komisija tijekom trenutačnog ispitnog postupka u tom pogledu nije primila nikakav dokaz o promjenama. Stoga Komisija smatra da su ti zaključci i dalje valjani.

                     (195)

                     S obzirom na navedeno smatra se da su svi kriteriji utvrđeni u članku 3. stavku 4. osnovne uredbe ispunjeni. Uvoz iz NRK-a i Tajlanda stoga je ispitan kumulativno.

                     (196)

                     Misija Tajlanda i tajlandski proizvođač BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. naveli su da bi uvoz iz Tajlanda trebalo isključiti iz revizije na temelju dosljednog smanjenja obujma uvoza i da kumuliranje s uvozom iz NRK-a nije ni pravno ni gospodarski opravdano.

                     (197)

                     Komisija je odbacila te tvrdnje jer ispitivanje s pomoću podrobnih podataka Eurostata na razini TARIC-a pokazuje da je, unatoč tome što se tajlandski uvoz smanjio, obujam uvoza koji premašuje 5 % ukupnog uvoza i dalje znatan i stoga se može upotrijebiti u kumulativnoj procjeni u skladu s člankom 3. stavkom 4. osnovne uredbe.

               5.3.2.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja

                     (198)

                     Komisija je utvrdila obujam uvoza iz NRK-a i Tajlanda u Uniju na temelju podataka Eurostata na razini TARIC-a i tržišnih udjela uvoza usporedbom tog obujma uvoza s potrošnjom u Uniji kako je prikazano u tablici 2.

                        Tablica 3.

                        Obujam uvoza u Uniju (u tonama)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 NRK

                                 8 526

                                 8 161

                                 10 097

                                 9 682

                                 7 666

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    96

                                    118

                                    114

                                    90

                                 Tajland

                                 3 449

                                 2 322

                                 2 066

                                 1 745

                                 1 637

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    67

                                    60

                                    51

                                    47

                                 Predmetne zemlje

                                 11 975

                                 10 482

                                 12 163

                                 11 426

                                 9 302

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    88

                                    102

                                    95

                                    78

                                    Izvor: Eurostat na razini TARIC-a, podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (199)

                     Obujam uvoza proizvoda iz postupka revizije iz predmetnih zemalja na tržište Unije smanjio se za 22 % tijekom razmatranog razdoblja.

                     (200)

                     Tržišni udio dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja tijekom razmatranog se razdoblja smanjio za 6 postotnih bodova, s 32 % na 26 %. Taj se tržišni udio smanjio uglavnom u razdoblju od 2016. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije. Taj je trend pratio razvoj uvoza.

                        Tablica 4.

                        Tržišni udio Unije

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 NRK

                                 23 %

                                 22 %

                                 26 %

                                 25 %

                                 21 %

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    98

                                    115

                                    109

                                    93

                                 Tajland

                                 9 %

                                 6 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 5 %

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    69

                                    58

                                    49

                                    49

                                 Predmetne zemlje

                                 32 %

                                 29 %

                                 31 %

                                 29 %

                                 26 %

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    90

                                    98

                                    92

                                    80

                                    Izvor: Eurostat na razini TARIC-a, podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (201)

                     Stoga je uvoz iz NRK-a i Tajlanda nastavio ulaziti u Uniju tijekom cijelog razmatranog razdoblja unatoč mjerama na snazi.

               5.3.3.   Cijene uvoza iz predmetnih zemalja

                     (202)

                     Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju statističkih podataka Eurostata o uvozu na razini TARIC-a. Prosječne cijene uvoza iz NRK-a i Tajlanda u Uniju razvijale su se kako slijedi:

                        Tablica 5.

                        Uvozne cijene (EUR/tona)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Uvozne cijene NRK

                                 1 620

                                 2 011

                                 1 925

                                 2 166

                                 2 029

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    124

                                    119

                                    134

                                    125

                                 Uvozne cijene Tajland

                                 2 171

                                 2 229

                                 2 128

                                 2 181

                                 2 152

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    103

                                    98

                                    100

                                    99

                                 Predmetne zemlje

                                 1 779

                                 2 059

                                 1 960

                                 2 168

                                 2 050

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    116

                                    110

                                    122

                                    115

                                    Izvor: Eurostat na razini TARIC-a

                     (203)

                     Tijekom cijelog razmatranog razdoblja uvozne cijene iz Tajlanda ostale su prilično stabilne, dok je uvoz iz NRK-a, koji je 2014. započeo po znatno nižoj cijeni u usporedbi s tajlandskim uvozom, smanjio tu razliku pri kraju razmatranog razdoblja.

               5.3.4.   Sniženje cijena

                     (204)

                     Komisija je utvrdila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije usporedbom:

                                 —

                                 ponderiranih prosječnih prodajnih cijena proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođenih na razinu franko tvornica i

                                 —

                                 podataka Eurostata o uvoznim cijenama za proizvod iz postupka revizije iz NRK-a i Tajlanda na razini cijena CIF, prilagođenih prema cijeni s ukupnim troškovima, uključujući iznos redovne carine i troškove nastale nakon uvoza.

                     (205)

                     Rezultat usporedbe izražen je kao postotak cijene industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (206)

                     Usporedba za uvoz iz NRK-a i Tajlanda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pokazala je prosječno sniženje cijena na tržištu Unije od 47 % odnosno 44 %.

                     (207)

                     Unatoč malom povećanju prosječne cijene uvoza iz predmetnih zemalja uzrokovanom uglavnom povećanjem uvoznih cijena iz NRK-a, razine sniženja cijena ostale su znatne.

               5.4.   Uvoz iz trećih zemalja koje nisu NRK i Tajland

                     (208)

                     Tržišni udio uvoza proizvoda iz postupka revizije iz ostalih trećih zemalja razvijao se kako slijedi:

                        Tablica 6.

                        Tržišni udio uvoza

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Indonezija

                                 2 %

                                 2 %

                                 4 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 Brazil

                                 3 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 Indija

                                 4 %

                                 4 %

                                 2 %

                                 3 %

                                 2 %

                                 Ostale zemlje

                                 1 %

                                 2 %

                                 2 %

                                 1 %

                                 2 %

                                 Ukupno

                                 10 %

                                 11 %

                                 11 %

                                 10 %

                                 10 %

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    110

                                    110

                                    100

                                    100

                                    Izvor: Eurostat na razini TARIC-a

                     (209)

                     Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja uz malo privremeno povećanje 2015. i 2016.

               5.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

         5.5.1.   Opće primjedbe

                     (210)

                     U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                     (211)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 17., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije.

                     (212)

                     Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete.

                     (213)

                     Komisija je procijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije i provjerenih odgovora na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku.

                     (214)

                     Komisija je procijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku.

                     (215)

                     Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

                     (216)

                     Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

                     (217)

                     Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

               5.5.2.   Makroekonomski pokazatelji

         5.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

            Tablica 7.

            Obujam proizvodnje u Uniji (u tonama)

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                     RIPR

                     Obujam proizvodnje

                     30 629

                     28 438

                     32 052

                     32 312

                     33 025

                        Indeks (2014. = 100)

                        100

                        93

                        105

                        105

                        108

                        Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (218)

                     Obujam proizvodnje u Uniji povećao se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja unatoč smanjenju potrošnje.

                        Tablica 8.

                        Proizvodni kapacitet Unije (u tonama)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Proizvodni kapacitet

                                 55 840

                                 55 840

                                 55 840

                                 55 840

                                 55 840

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (219)

                     Proizvodni kapacitet industrije Unije ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Faktor koji ograničava kapacitet postupak je žarenja, za koji su potrebna znatna sredstva (peći) i vrijeme. Peći se ne mogu brzo zaustaviti ili ugrijati i troše velike količine energije.

                        Tablica 9.

                        Iskorištenost proizvodnog kapaciteta Unije

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Iskorištenost kapaciteta

                                 55 %

                                 51 %

                                 58 %

                                 58 %

                                 59 %

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    93

                                    105

                                    105

                                    108

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (220)

                     Zahvaljujući povećanom obujmu proizvodnje u Uniji iskorištenost kapaciteta povećala se za četiri postotna boda.

               5.5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

                     (221)

                     Obujam prodaje proizvođača iz Unije na tržištu Unije povećao se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja, u skladu s povećanjem proizvodnje i unatoč smanjenju potrošnje, jer su proizvođači iskoristili antidampinšku pristojbu na snazi.

                        Tablica 10.

                        Obujam prodaje u Uniji (u tonama)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Prodaja u Uniji

                                 21 459

                                 21 779

                                 22 216

                                 23 375

                                 23 043

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    101

                                    104

                                    109

                                    107

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (222)

                     Tržišni udio industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 6 postotnih bodova ili 11 %, dok se tijekom istog razdoblja dampinški uvoz smanjio za 22 %, čime je učinkovito zamijenio dio prodaje prethodno uvezenog lijevanog pribora za cijevi.

                        Tablica 11.

                        Tržišni udio Unije

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Tržišni udio Unije

                                 57 %

                                 59 %

                                 57 %

                                 60 %

                                 63 %

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    104

                                    100

                                    105

                                    111

                                    Izvor: Eurostat na razini TARIC-a, podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

               5.5.2.3.   Zaposlenost i produktivnost

                     (223)

                     Zaposlenost izražena u ekvivalentima punog radnog vremena (EPRV) samo je djelomično pratila povećanje obujma proizvodnje u Uniji, što upućuje na to da je industrija Unije racionalizirala postupak proizvodnje i povećala produktivnost u razdoblju ispitnog postupka revizije.

                        Tablica 12.

                        Radna mjesta u EPRV-u

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Radna mjesta u EPRV-u

                                 1 887

                                 1 889

                                 1 898

                                 1 908

                                 1 916

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    100

                                    101

                                    101

                                    102

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (224)

                     Industrija Unije uspjela je poboljšati produktivnost, što je dovelo do većeg rasta obujma proizvodnje u Uniji nego povećanja zaposlenosti u EPRV-u.

                        Tablica 13.

                        Produktivnost (u tonama po EPRV-u)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Produktivnost

                                 16,4

                                 15,2

                                 17,1

                                 17,1

                                 17,4

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    93

                                    104

                                    104

                                    106

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik

                     (225)

                     Povećanje produktivnosti uzrokovano je i industrijskim inovacijama, pri kojima roboti stalno zamjenjuju radnike u tvornicama, osobito u području strojne obrade i brzine.

               5.5.2.4.   Rast

                     (226)

                     Kako je navedeno u tablici 2., u razdoblju od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije potrošnja u Uniji smanjila se za više od 1 000 tona, dok se tijekom istog razdoblja obujam dampinškog uvoza smanjio za više od 2 000 tona. Industrija Unije iskoristila je smanjenje dampinškog uvoza i uspjela je povećati svoju prodaju za više od 1 000 tona.

               5.5.2.5.   Visina dampinga i oporavak od prethodnog dampinga

                     (227)

                     Znatan damping nastavio se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, kako je objašnjeno u prethodnom odjeljku 3.

                     (228)

                     S obzirom na to da je obujam dampinškog uvoza iz NRK-a i Tajlanda bio manji nego tijekom početnog ispitnog postupka Komisija je zaključila da je utjecaj visine dampinške marže na industriju Unije znatno manje izražen nego u početnom ispitnom postupku.

               5.5.3.   Mikroekonomski pokazatelji

         5.5.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

            Tablica 14.

            Prosječna prodajna cijena u Uniji po toni

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                     RIPR

                     Prosječna prodajna cijena

                     4 483

                     4 453

                     4 341

                     4 270

                     4 284

                        Indeks (2014. = 100)

                        100

                        99

                        97

                        95

                        96

                        Izvor: provjereni odgovori na upitnik

                     (229)

                     Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku za nepovezane kupce u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                        Tablica 15.

                        Prosječni troškovi proizvodnje u Uniji po toni

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Prosječni trošak proizvodnje

                                 3 171

                                 3 417

                                 3 193

                                 3 327

                                 3 308

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    108

                                    101

                                    105

                                    104

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik

                     (230)

                     Trend smanjivanja rezultat je pritiska dampinškog uvoza na tržište.

                     (231)

                     Prosječna prodajna cijena proizvođača u uzorku u Uniji tijekom tog razdoblja smanjila se za 4 %, dok su se, kako je prikazano u nastavku, prosječni troškovi proizvodnje tijekom tog razdoblja povećali za 4 %.

                     (232)

                     Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja povećali su se za 5 %:

                        Tablica 16.

                        Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Prosječni troškovi rada (EUR/EPRV)

                                 27 628

                                 28 306

                                 28 143

                                 28 001

                                 28 882

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    102

                                    102

                                    101

                                    105

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik

               5.5.3.2.   Zalihe

                     (233)

                     Razina završnih zaliha smanjila se tijekom razmatranog razdoblja. Ukupno se smanjila za 33 %. To smanjenje odražava poboljšane unutarnje politike proizvođača iz Unije usmjerene na racionalizaciju zaliha kako bi se oslobodio njihov operativni kapital.

                        Tablica 17.

                        Zalihe (u tonama)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Zalihe

                                 5 103

                                 4 285

                                 4 124

                                 3 712

                                 3 433

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    84

                                    81

                                    73

                                    67

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik

               5.5.3.3.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

            Tablica 18.

            Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                     RIPR

                     Profitabilnost

                     11,2 %

                     8,9 %

                     10,7 %

                     8,7 %

                     8,5 %

                        Indeks (2014. = 100)

                        100

                        80

                        96

                        78

                        76

                     Novčani tok ('000 EUR)

                     11 659

                     14 574

                     15 399

                     15 102

                     13 689

                        Indeks (2014. = 100)

                        100

                        125

                        132

                        130

                        117

                     Ulaganja ('000 EUR)

                     4 251

                     6 554

                     6 755

                     7 172

                     4 409

                        Indeks (2014. = 100)

                        100

                        154

                        159

                        169

                        104

                     Povrat ulaganja

                     32 %

                     27 %

                     29 %

                     24 %

                     24 %

                        Indeks (2014. = 100)

                        100

                        83

                        90

                        74

                        74

                        Izvor: provjereni odgovori na upitnik

                     (234)

                     Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

                     (235)

                     Profitabilnost se tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 24 %, osobito nakon 2016.

                     (236)

                     Neto novčani tok, sposobnost industrije Unije da samostalno financira svoje aktivnosti, znatno se povećao do 2016., a zatim se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio na nižu razinu, koja je ipak bila 17 % viša od one iz 2014.

                     (237)

                     Razvoj ulaganja proizvođača iz Unije potvrdio je da je ta industrija jako kapitalno intenzivna. Potrebna su znatna ulaganja kako bi se ispunili sve viši standardi zaštite okoliša i stvorila protuteža sve većim troškovima za osoblje koje je potrebno u proizvodnji, tako što će ih se zamijeniti robotima. Smanjenje ulaganja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije od 2015. uzrokovano je vremenom/postupkom odobrenja jednog od proizvođača u uzorku i ne označava nikakvu promjenu kretanja. Proizvođači iz Unije zapravo smatraju da će biti potrebna daljnja znatna ulaganja kako bi se u budućnosti zadržale dovoljne razine profitabilnosti.

                     (238)

                     Povrat ulaganja industrije Unije, dobit kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti imovine, smanjio se za 26 % tijekom razmatranog razdoblja. Razlog tome uglavnom je povećanje vrijednosti kapitala uloženog u proizvodnu imovinu, u usporedbi sa samo malo smanjenom dobiti ostvarenom tijekom razmatranog razdoblja.

                     (239)

                     Zbog dovoljne profitabilnosti i povrata ulaganja proizvođači iz Unije u uzorku općenito su uspjeli skupiti kapital za potrebne kapitalne izdatke. Međutim, neki su proizvođači iz Unije primijetili sve veće poteškoće u pogledu prikupljanja kapitala s obzirom na neizvjesnost nastavka mjera i u pogledu budućih ulaganja.

               5.6.   Zaključak o stanju industrije Unije

                     (240)

                     Uvođenje konačnih antidampinških mjera u svibnju 2013. pokrenulo je trend smanjivanja uvoza iz predmetnih zemalja tijekom predmetnog razdoblja. Smanjeni obujam uvoza koji stiže po nižim cijenama u usporedbi s prosječnim prodajnim cijenama industrije Unije doveo je do ublažavanja negativnih učinaka na tržište Unije.

                     (241)

                     To je zauzvrat pomoglo poboljšati stanje industrije Unije u razmatranom razdoblju, čime je omogućen oporavak od prethodnih štetnih učinaka dampinga.

                     (242)

                     To je pomoglo povećati proizvodnju i obujam prodaje proizvođača iz Unije, pozitivan novčani tok i povrat ulaganja te je omogućilo stabilnu, premda sve manju profitabilnost.

                     (243)

                     Međutim, čak i ako se industrija Unije u velikoj mjeri oporavila od prethodne štete i čini se da je na pravom putu da dugoročno održi svoje stanje, još uvijek je u osjetljivom stanju zbog iznimno ograničenog potencijala za rast tržišta Unije i stalnog pritiska na cijene.

                     (244)

                     Osim toga, zbog visoke kapitalne intenzivnosti ove industrije ona je osobito osjetljiva na smanjenje obujma prodaje ili jedinične cijene.

                     (245)

                     S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               5.7.   Vjerojatnost ponavljanja štete

                     (246)

                     Komisija je u uvodnoj izjavi 245. zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila postoji li vjerojatnost da će se šteta nastala zbog dampinškog uvoza iz NRK-a i Tajlanda ponoviti dopusti li se da mjere isteknu.

                     (247)

                     Komisija je u tom pogledu ispitala proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u predmetnim zemljama, privlačnost tržišta Unije i utjecaj uvoza iz predmetnih zemalja na stanje industrije Unije dopusti li se da mjere isteknu.

               5.7.1.   Rezervni kapacitet

                     (248)

                     Kako je zaključeno u uvodnim izjavama 182. i 162., u predmetnim zemljama postoji znatan višak kapaciteta. Komisija nije utvrdila nikakve elemente koji bi upućivali na znatno povećanje domaće potražnje za proizvodom iz postupka revizije u predmetnim zemljama ili na tržištu neke treće zemlje u bližoj budućnosti kako bi se prihvatio taj rezervni kapacitet.

               5.7.2.   Privlačnost tržišta Unije

                     (249)

                     Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 165. i 183., tržište Unije privlačno je proizvođačima izvoznicima iz predmetnih zemalja.

                     (250)

                     To je potvrđeno u razdoblju od lipnja 2016. do lipnja 2017., kada se nakon privremenog stavljanja izvan snage antidampinške pristojbe za proizvod iz postupka revizije koji proizvodi društvo Jinan Meide znatno povećao kineski uvoz. Taj je proizvođač udvostručio svoj uvoz jeftinih proizvoda u Uniju u prvom tromjesečju 2017. u usporedbi s prethodnim tromjesečjem i uobičajenom vrijednosti prvog tromjesečja tijekom razmatranog razdoblja.

                     (251)

                     Na temelju toga vjerojatno je da će proizvođači iz predmetnih zemalja, u slučaju izostanka mjera, intenzivno povećati svoju prisutnost na tržištu Unije s obzirom na obujam i tržišni udio, i to po dampinškim cijenama koje bi dovele do znatnog smanjenja prodajnih cijena industrije Unije.

               5.7.3.   Utjecaj na industriju Unije

                     (252)

                     Stavljanje mjera izvan snage značilo bi da će proizvođači iz Unije pretrpjeti štetu. S obzirom na vjerojatan dolazak velikih količina kineskog i tajlandskog uvoza po sniženim cijenama, industrija Unije bila bi prisiljena znatno smanjiti proizvodnju, što bi brzo smanjilo razine profitabilnosti.

                     (253)

                     Osjetljivost industrije Unije na smanjenje obujma proizvodnje ili prodajnih cijena uzrokovalo bi vrlo brzo pogoršanje njezine profitabilnosti i ostalih pokazatelja uspješnosti.

                     (254)

                     Proizvodnja lijevanog pribora za cijevi kapitalno je intenzivna industrija. Za upravljanje ljevaonicom potrebni su veliki objekti, uključujući peći, strojeve za oblikovanje, linije za pocinčavanje i žarenje. Osim toga, potrebna robotika kojom će se zamijeniti ljudski rad kako bi se industrija mogla nositi sa sve većim troškovima rada u Uniji vrlo je skupa. Kupnja samo jednog automatiziranog stroja za izradu navoja na jednoj vrsti pribora može stajati i do 1 milijun EUR. To je vrlo velik izdatak u usporedbi s prometom i dobiti uobičajenima za ovu industriju.

                     (255)

                     Stalno ulaganje u dugotrajnu imovinu koje je potrebno više ne bi bilo opravdano, a povrat već stečene ulagateljske imovine bio bi neizvjestan. To bi moglo uzrokovati zatvaranje tvornica i dovesti do gubitka radnih mjesta i konačnog nestanka industrije.

               5.8.   Zaključak

                     (256)

                     Ukidanje mjera najvjerojatnije bi prouzročilo znatno povećanje dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja po štetnim cijenama, što bi dovelo do ponavljanja materijalne štete za industriju Unije.

               6.   INTERES UNIJE

         6.1.   Uvod

                     (257)

                     U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika, veletrgovaca, trgovaca na malo i korisnika.

                     (258)

                     U početnom ispitnom postupku donošenje mjera nije se smatralo suprotnim interesu Unije. Nadalje, zbog činjenice da je ovaj ispitni postupak revizija, odnosno da se u njemu analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, može se izvršiti ocjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na predmetne strane.

                     (259)

                     Na temelju toga ispitano je može li se, usprkos zaključcima o vjerojatnosti nastavka dampinga i ponavljanja štete, zaključiti da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju ne bi bilo u interesu Unije.

               6.2.   Interes industrije Unije

                     (260)

                     U ispitnom postupku pokazalo se da bi istek mjera vjerojatno imao znatan negativan učinak na industriju Unije. Stanje industrije Unije brzo bi se pogoršalo jer bi se smanjili obujam prodaje i prodajne cijene, što bi dovelo do znatnog smanjenja profitabilnosti. Nastavak mjera omogućio bi industriji Unije da u potpunosti ispuni svoj potencijal na tržištu Unije na kojem vladaju ravnopravni uvjeti.

                     (261)

                     Stoga je zadržavanje antidampinških mjera na snazi u interesu industrije Unije.

               6.3.   Interes uvoznika

                     (262)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., Komisija je u uzorak u ovom ispitnom postupku uključila tri uvoznika i pozvala ih je na suradnju. Ni jedan se od njih nije javio.

                     (263)

                     U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da eventualni negativni učinak uvođenja mjera na uvoznike ne bi bio nerazmjeran s obzirom na dobit i izvore opskrbe uvoznika.

                     (264)

                     U trenutačnom ispitnom postupku Komisija nema na raspolaganju dokaza koji bi upućivali na suprotno i stoga se može potvrditi da mjere koje su trenutačno na snazi nisu imale nikakav znatan negativan učinak na financijsko stanje uvoznika i da nastavak mjera ne bi neželjeno utjecao na njih.

               6.4.   Interes korisnika

                     (265)

                     Komisija je u ovom ispitnom postupku stupila u kontakt sa svim poznatim korisnicima i pozvala ih na suradnju. Ni jedan korisnik nije surađivao.

                     (266)

                     U trenutačnom ispitnom postupku nema dokaza u dokumentaciji koji bi upućivali na to da su mjere na snazi na bilo koji način negativno utjecale na njih. Zbog niske cijene udio proizvoda iz postupka revizije u ukupnim troškovima nove gradnje ili instalacija također je i ograničen.

                     (267)

                     Na temelju toga potvrđuje se da mjere koje su trenutačno na snazi nisu imale znatan negativan učinak na financijsko stanje korisnika i da nastavak mjera ne bi neželjeno utjecao na njih.

               6.5.   Zaključak

                     (268)

                     S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja konačnih antidampinških mjera na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda.

               7.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

                     (269)

                     Na temelju Komisijinih zaključaka u pogledu nastavka dampinga, ponavljanja štete i interesa Unije, trebalo bi zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza i lijevanog željeza sa sferoidnim grafitom, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda.

                     (270)

                     Sve su zainteresirane strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo zadržati antidampinške mjere na snazi. Dan im je i rok u kojem su mogle dostaviti primjedbe na ovu objavu i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

                     (271)

                     Nisu primljene nikakve primjedbe u utvrđenom roku od 25 dana.

                     (272)

                     Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe 2018/1046 (80), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata se treba platiti po stopi koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljenoj u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

                     (273)

                     Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se samo na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvode ta društva i posebno navedene pravne osobe. Uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, ne može ostvariti korist od tih stopa i na njega bi trebalo primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

                     (274)

                     Sve zahtjeve kojima se traži primjena tih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) treba bez odgode uputiti Komisiji (81) sa svim relevantnim podacima. Osobito sve promjene djelatnosti društva u pogledu proizvodnje, domaće i izvozne prodaje povezane s, na primjer, tom promjenom naziva ili tom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis društava koja imaju koristi od pojedinačnih stopa pristojbi.

                     (275)

                     Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije donio mišljenje,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza i lijevanog željeza sa sferoidnim grafitom, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se upotrebljava metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, trenutačno razvrstanog u oznake KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) i ex 7307 19 90 (oznaka TARIC 7307199010), podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda.

               2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku jest sljedeća:

                           Zemlja

                           Društvo

                           Pristojba (%)

                           Dodatna oznaka TARIC

                           NRK

                           Hebei Jianzhi Casting Group Ltd – Yutian County

                           57,8

                           B335

                           Jinan Meide Casting Co., Ltd – Jinan

                           39,2

                           B336

                           Qingdao Madison Industrial Co., Ltd – Qingdao

                           24,6

                           B337

                           Hebei XinJia Casting Co., Ltd – XuShui County

                           41,1

                           B338

                           Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd – Xizhaotong Town

                           41,1

                           B339

                           Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd – Linyi City

                           41,1

                           B340

                           China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd – Taigu County

                           41,1

                           B341

                           Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd – Yutian County

                           41,1

                           B342

                           Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd – LangFang, Hebei

                           41,1

                           B343

                           Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd – Hongqiao Town, Yutian County

                           41,1

                           B344

                           Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd - Tangshan

                           41,1

                           B345

                           Taigu Tongde Casting Co., Ltd – Nanyang Village, Taigu

                           41,1

                           B346

                           Sva ostala društva

                           57,8

                           B999

                           Tajland

                           BIS Pipe Fitting Industry Co. Ltd – Samutsakorn

                           15,5

                           B347

                           Siam Fittings Co., Ltd – Samutsakorn

                           14,9

                           B348

                           Sva ostala društva

                           15,5

                           B999

               3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.

               4.   Komisija može izmijeniti stavak 2. kako bi uključila novog proizvođača izvoznika i tom proizvođaču dodijelila odgovarajuću ponderiranu prosječnu stopu antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na društva koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak početnog ispitnog postupka, ako novi proizvođač izvoznik iz Narodne Republike Kine ili Tajlanda Komisiji dostavi dostatne dokaze:

                           (a)

                           da u razdoblju od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. (razdoblje početnog ispitnog postupka) nije izvozio u Uniju proizvod opisan u stavku 1.;

                           (b)

                           da nije povezan ni s jednim izvoznikom ili proizvođačem iz Narodne Republike Kine ili Tajlanda na kojeg se primjenjuju antidampinške mjere uvedene ovom Uredbom, i

                           (c)

                           da je doista u Uniju izvozio proizvod iz postupka revizije ili da je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tog proizvoda u Uniju nakon završetka razdoblja početnog ispitnog postupka.

               5.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe određenih za društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa. Na trgovačkom računu mora se nalaziti datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza ili lijevanog željeza sa sferoidnim grafitom prodanog za izvoz u Europsku uniju obuhvaćenog ovim računom proizvelo društvo (naziv i adresa društva) (dodatna oznaka TARIC) u (predmetna zemlja). Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se ne predoči takav račun, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 24. srpnja 2019.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

            (2)  SL L 129, 14.5.2013., str. 1.

            (3)  SL C 398, 28.10.2016., str. 57.

            (4)  SL L 166, 29.6.2017., str. 23.

            (5)  SL L 193, 19.7.2016., str. 115.

            (6)  SL L 7, 12.1.2018., str. 39.

            (7)  SL L 44, 15.2.2019., str. 6.

            (8)  SL C 268, 12.8.2017., str. 4.

            (9)  SL C 162, 8.5.2018., str. 11.

            (10)  Br. t18.007227.

            (11)  Br. t19.001077.

            (12)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

            (13)  Izvješće – poglavlje 2., str. 6–7.

            (14)  Izvješće – poglavlje 2., str. 10.

            (15)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (16)  Izvješće – poglavlje 2., str. 20–21.

            (17)  Izvješće – poglavlje 3., str. 41., 73–74.

            (18)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120–121.

            (19)  Izvješće – poglavlje 6., str. 122–135.

            (20)  Izvješće – poglavlje 7., str. 167–168.

            (21)  Izvješće – poglavlje 8., str. 169–170., 200–201.

            (22)  Izvješće – poglavlje 2., str. 15–16., Izvješće – poglavlje 4., str. 50., str. 84., Izvješće – poglavlje 5., str. 108–109.

            (23)  Cjeloviti tekst plana dostupan je na internetskim stranicama Ministarstva industrije i informacijske tehnologije: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html.

            (24)  Izvješće – poglavlje 14., str. 358.: 51 % u privatnom vlasništvu i 49 % u državnom vlasništvu u pogledu proizvodnje, odnosno 44 % u državnom vlasništvu i 56 % u privatnom vlasništvu u pogledu kapaciteta.

            (25)  https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e.

            (26)  To se 2009. dogodilo spajanjem privatnog društva Rizhao i poduzeća u državnom vlasništvu Shandong Iron and Steel. Vidjeti pekinško izvješće o čeliku, str. 58.

            (27)  Vidjeti http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/DispatchAction.do?efFormEname=ECTM40&key=VzQMM1oxUTACY1BnAGdWN1A0AmJSNlNgVWdUZwVhADIAEw9ADBcCMgobUhUFElIw (pristup na dan 27. ožujka 2019.).

            (28)  Izvješće – poglavlje 5., str. 100–101.

            (29)  Izvješće – poglavlje 2., str. 26.

            (30)  Izvješće – poglavlje 2., str. 31–32.

            (31)  Vidjeti https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

            (32)  Vidjeti uvodnu izjavu 64. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL [2017.] L 146/17.

            (33)  http://www.jihuachina.com/index.php/home/zx/detail/id/453/gid/501/eid/3035 (pristup na dan 27. ožujka 2019.) i http://www.meide-casting.com/news/428.html (pristup na dan 27. ožujka 2019.).

            (34)  Izvješće – poglavlja 6. i 12.

            (35)  Izvješće – poglavlje 4., str. 41–42., 83.

            (36)  Izvješće, dio III., poglavlje 14., str. 346 i dalje.

            (37)  Uvod u Plan za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika.

            (38)  Izvješće, poglavlje 14., str. 347.

            (39)  Vidjeti, na primjer, dio IV./6 Plana za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika.

            (40)  Vidjeti http://www.qhdb.com.cn/Newspaper/Show.aspx?id=196215 (pristup na dan 29. ožujka 2019.).

            (41)  Trinaesti petogodišnji plan za gospodarski i društveni razvoj u Narodnoj Republici Kini (2016.–2020.), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf.

            (42)  Izvješće – poglavlje 14., str. 349.

            (43)  Izvješće – poglavlje 14., str. 352.

            (44)  Katalog smjernica za restrukturiranje industrije (inačica iz 2011.) (izmjena iz 2013.), koji je Uredbom br. 9 od 27. ožujka 2011. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme i koji je izmijenjen u skladu s Odlukom Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme o izmjeni relevantnih odredbi Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije (inačica iz 2011.) koju je Uredbom br. 21 od 16. veljače 2013. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme.

            (45)  Vidjeti uvodnu izjavu 56. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL [2017.] L 146/17.

            (46)  DS395 – Kina – Mjere povezane s izvozom različitih sirovina (vidjeti Izvješće, poglavlje 12., str. 299.).

            (47)  Vidjeti Izvješće, poglavlje 14. (str. 365.), poglavlje 12. (str. 303.).

            (48)  Vidjeti Izvješće, poglavlje 8. (str. 178.), poglavlje 12. (str. 278.).

            (49)  Vidjeti Izvješće, poglavlje 12. (str. 270., 272–273).

            (50)  Izvješće – poglavlje 14., str. 375–376.

            (51)  Izvješće – poglavlje 6., str. 138–149.

            (52)  Izvješće – poglavlje 9., str. 216.

            (53)  Izvješće – poglavlje 9., str. 213–215.

            (54)  Izvješće – poglavlje 9., str. 209–211.

            (55)  Izvješće – poglavlje 13., str. 332–337.

            (56)  Izvješće – poglavlje 13., str. 336.

            (57)  Izvješće – poglavlje 13., str. 337–341.

            (58)  Izvješće – poglavlje 6., str. 114–117.

            (59)  Izvješće – poglavlje 6., str. 119.

            (60)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.

            (61)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121–122., 126–128., 133–135.

            (62)  Izvješće, ibid.

            (63)  Izvješće – poglavlje 14., str. 362–363., u kojem se navode ispitni postupci trgovinske zaštite EU-a (u pogledu određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i u pogledu određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine) i ispitni postupci trgovinske zaštite koje su provodila australska, kanadska, indijska ili američka tijela.

            (64)  Izvješće – poglavlje 6., str. 127., osobito u pogledu procjene MMF-a.

            (65)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121–122., 126–128., 133–135.

            (66)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji prihodi, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (67)  Ako se u nekoj zemlji sa sličnim stupnjem razvoja ne proizvodi proizvod iz postupka revizije, može se uzeti u obzir proizvodnja proizvoda iz iste opće kategorije i/ili sektora proizvoda iz postupka revizije.

            (68)  www.bvdinfo.com.

            (69)  Jedan je proizvođač izvoznik naveo oznaku HS 2716 00. Međutim, taj podatak nije relevantan za utvrđivanje vrijednosti na temelju statističkih podataka koji se izričito odnose na električnu energiju.

            (70)  Jedan je proizvođač izvoznik naveo oznaku HS 2711 11. Međutim, taj podatak nije relevantan za utvrđivanje vrijednosti na temelju statističkih podataka koji se izričito odnose na prirodni plin.

            (71)  Ministarstvo trgovine Sjedinjenih Američkih Država, Uprava za međunarodnu trgovinu, A-570-032, 21. listopada 2016.

            (72)  https://data.go.th/DatasetDetail.aspx?id=d986842c-b30a-4ed3-b329-9e248a7d5096&AspxAutoDetectCookieSupport=1.

            (73)  https://www.egat.co.th/en/images/annual-report/2017/egat-annual-eng-2017.pdf, str. 131.

            (74)  https://www.egat.co.th/en/images/annual-report/2017/egat-annual-eng-2017.pdf, str. 18.

            (75)  https://www.energir.com/en/major-industries/conversion-factors/

            (76)  Prilozi B-17 i B-19 koji nisu povjerljivi: u zahtjevu su na temelju internetskih stranica samo šest kineskih proizvođača od 30 poznatih proizvođača u Kini pruženi dokazi za proizvodni kapacitet od najmanje 310 000 tona.

            (77)  Dokument je dostupan na sljedećoj adresi: http://www.gtis.com/gta/.

            (78)  Nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu.

            (79)  Proizvođači iz Tajlanda koji u Uniju izvoze proizvod obuhvaćen oznakom HS 7307 19. Iako ta oznaka uključuje i druge proizvode, najveći udio izvoza u Uniju pod tom oznakom čini temperirani pribor s navojem.

            (80)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

            (81)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.