title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/297 оd 20. veljače 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz semiš-kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  21.2.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 50/5

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/297
         оd 20. veljače 2019.
         o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz semiš-kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Mjere na snazi

                     (1)

                     Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1338/2006 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz semiš-kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina” ili „predmetna zemlja”). Mjera je bila u obliku pristojbe ad valorem od 58,9 %.

                     (2)

                     Nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera („prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjera”) Vijeće je odlučilo zadržati antidampinške pristojbe na snazi donošenjem Provedbene uredbe (EU) br. 1153/2012 (3).

               1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

                     (3)

                     Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku antidampinških mjera na snazi (4) Komisija je zaprimila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na snazi u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

                     (4)

                     Zahtjev je podnio UK Leather Federation („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje semiš-kože u Unije s obrazloženjem da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga i štete za industriju Unije.

               1.3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

                     (5)

                     Nakon što je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera Komisija je 6. prosinca 2017. objavljivanjem obavijesti u Službenom listu Europske unije (5) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

               1.4.   Zainteresirane strane

                     (6)

                     Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike iz predmetne zemlje, nepovezane uvoznike, korisnike iz Unije za koje se zna da se to na njih odnosi te predstavnike predmetne zemlje. U Uniji nema drugih poznatih proizvođača semiš-kože osim onih koje zastupa podnositelj zahtjeva.

               1.5.   Odabir uzorka

                     (7)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da će možda odabrati uzorak nepovezanih uvoznika iz Unije i kineskih proizvođača izvoznika u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

                     (8)

                     Budući da su jedina dva postojeća proizvođača iz Unije činila 100 % proizvodnje u Uniji, nije bio predviđen odabir uzorka proizvođača iz Unije.

               1.5.1.   Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

                     (9)

                     Kako bi se odlučilo je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi se odabrao uzorak, svi nepovezani uvoznici pozvani su na sudjelovanje u ovom ispitnom postupku. Od tih je strana zatraženo da se jave i da Komisiji dostave informacije zatražene u Prilogu II. Obavijesti o pokretanju postupka.

                     (10)

                     Javila su se dva nepovezana uvoznika. Ta dva društva nisu, međutim, uvozila predmetni proizvod od prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera, točnije od 2012.

               1.5.2.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

                     (11)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od poznatih izvoznika ili proizvođača u NRK-u zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Usto, Komisija je od misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale izvoznike ili proizvođače, ako postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da stupi u kontakt s njima. Misija nije odgovorila na zahtjev. Komisija se stoga obratila samo proizvođačima izvoznicima koje je podnositelj naveo u zahtjevu za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera.

                     (12)

                     U ovom ispitnom postupku, međutim, nijedan proizvođač izvoznik iz NRK-a nije surađivao ni dostavio zatražene informacije.

               1.6.   Upitnici i posjeti radi provjere

                     (13)

                     Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima radi utvrđivanja vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije.

                     (14)

                     Poslala je upitnike dvama proizvođačima iz Unije koje zastupa podnositelj zahtjeva. Oba su proizvođača iz Unije dostavili odgovore na upitnik.

                     (15)

                     Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u prostorima sljedećih društava:

                           proizvođači iz Unije

                                 —

                                 Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Ujedinjena Kraljevina

                                 —

                                 Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italija

               1.7.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (16)

                     Razdoblje ispitnog postupka revizije dampinga i štete trajalo je od 1. listopada 2016. do 30. rujna 2017. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja RIPR-a („razmatrano razdoblje”).

               2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

                     (17)

                     Predmetni proizvod je semiš-koža i kombinacija semiš-kože, neovisno je li rezana u oblike ili ne, uključujući „crust” semiš-kožu i kombinaciju „crust” semiš-kože, podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstana u oznake KN 4114 10 10 i 4114 10 90 („predmetni proizvod”). Uglavnom se upotrebljava za čišćenje i poliranje.

                     (18)

                     Ispitnim je postupkom potvrđeno da, kao i u početnom ispitnom postupku, predmetni proizvod i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije i dalje imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te istu krajnju namjenu i stoga su to istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

               3.   DAMPING

                     (19)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga kineskih proizvođača izvoznika.

                     (20)

                     Budući da nijedan proizvođač izvoznik iz NRK-a nije surađivao u ispitnom postupku (vidjeti uvodnu izjavu (12)), Komisija je vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga procijenila na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, odnosno statističkih podataka Eurostata, kineske baze podataka o izvozu, informacija u zahtjevu za reviziju, javno dostupnih informacija kao što je službena internetska stranica kineskog proizvođača Henan Prosper (6) te informacija dobivenih od podnositelja zahtjeva tijekom ispitnog postupka revizije.

               3.1.   Damping tijekom RIPR-a

         3.1.1.   Uobičajena vrijednost

                     (21)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne uredbe u slučaju uvoza iz NRK-a uobičajena vrijednost obično se određuje na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u nekoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva, odnosno cijene iz takve treće zemlje u druge zemlje, uključujući Uniju, odnosno ako to nije moguće, na nekoj drugoj razumnoj osnovi, uključujući stvarno plaćenu ili naplativu cijenu u Uniji za istovjetan proizvod, odgovarajuće prilagođenu, ako je potrebno, kako bi uključivala razumnu profitnu maržu.

               Uobičajena vrijednost u početnom ispitnom postupku i prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera

                     (22)

                     U početnom ispitnom postupku Komisija je kao analognu zemlju upotrijebila Sjedinjene Američke Države („SAD”) i utvrdila uobičajenu vrijednost na temelju cijena proizvođača semiš-kože koji surađuje u SAD-u.

                     (23)

                     Otada je jedini proizvođač semiš-kože koji djeluje u SAD-u obustavio proizvodnju. Stoga je u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera Komisija utvrdila uobičajenu vrijednost na temelju prosječne cijene uvoza iz Indije u Uniju (Indija je tada bila najveći uvoznik u Uniju).

               Uobičajena vrijednost za trenutačni ispitni postupak

                     (24)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka trenutačne revizije zbog predstojećeg isteka mjera Komisija je zainteresirane strane obavijestila da za utvrđivanje osnove za uobičajenu vrijednost namjerava upotrijebiti cijene u Uniji. Obavijestila ih je i da se ostali proizvođači semiš-kože tržišnoga gospodarstva mogu nalaziti u Indiji, Nigeriji, Turskoj i Novom Zelandu. Te bi se zemlje stoga mogle smatrati trećim zemljama tržišnoga gospodarstva („analogne zemlje”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) osnovne uredbe. Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Primjedbi, međutim, nije bilo.

                     (25)

                     Komisija se najprije obratila predstavništvima tih mogućih analognih zemalja da joj pomognu naći proizvođače u svojim zemljama koje bi mogla pozvati na suradnju u svojstvu proizvođača iz analogne zemlje. Zatim je svim poznatim proizvođačima semiš-kože u tim zemljama, a to su sedam poznatih proizvođača i dva poznata udruženja proizvođača u Indiji, jedini poznati proizvođač iz Novog Zelanda i jedini poznati proizvođač u Turskoj, poslala molbu za suradnju.

                     (26)

                     Samo je jedan proizvođač semiš-kože, iz Indije, isprva pristao surađivati. Nakon toga, međutim, nije ispunio upitnik koji je poslala Komisija i prestao je surađivati. Na kraju nijedan od kontaktiranih proizvođača semiš-kože iz analogne zemlje nije surađivao u ispitnom postupku.

                     (27)

                     S obzirom na izostanak suradnje proizvođača iz zemlje tržišnoga gospodarstva Komisija je odlučila utvrditi uobičajenu vrijednost primjenom iste metodologije kao u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, odnosno na temelju uvoznih cijena najvećeg uvoznika semiš-kože u Uniju.

                     (28)

                     Prema statističkim podacima (7), Nigerija je imala najveći obujam uvoza u Uniju tijekom RIPR-a. Uobičajena vrijednost stoga je utvrđena na temelju prosječne cijene nigerijskog uvoza u Uniju.

               3.1.2.   Izvozna cijena

                     (29)

                     Budući da nijedan proizvođač izvoznik iz NRK-a nije surađivao u ispitnom postupku (vidjeti uvodnu izjavu (12)), Komisija je vjerojatnost nastavka dampinga procijenila na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Izvozna cijena utvrđena je na temelju prosječne statističke cijene uvoza iz NRK-a u Uniju (8).

               3.1.3.   Damping

                     (30)

                     Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost koja se temelji na metodi opisanoj u odjeljku 3.1.1. s izvoznom cijenom utvrđenom u skladu s metodom opisanom u odjeljku 3.1.2. Izračunom dampinga dobivena je dampinška marža od 118 %.

               3.1.4.   Zaključak o dampingu tijekom RIPR-a

                     (31)

                     Premda u manjem obujmu nego u početnom ispitnom postupku, tijekom RIPR-a kineski proizvođači izvoznici nastavili su u Uniju izvoziti semiš-kožu po dampinškim cijenama.

               3.2.   Analiza vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga

                     (32)

                     Komisija je nadalje analizirala postoji li vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga ako se dopusti istek mjera. Pritom su analizirani kineski proizvodni i rezervni kapacitet, ponašanje kineskih izvoznika na drugim tržištima, stanje na kineskom domaćem tržištu i privlačnost tržišta Unije.

                     (33)

                     Kako nijedan poznati proizvođač izvoznik semiš-kože nije surađivao u ispitnom postupku, nalazi iz uvodnih izjava od 34. do 44. o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga morala morali su se temeljiti na drugim izvorima, odnosno statističkim podacima Eurostata, kineskoj bazi podataka o izvozu, informacijama u zahtjevu za reviziju, javno dostupnim informacijama kao što je službena internetska stranica kineskog proizvođača Henan Prosper te informacijama dobivenima od podnositelja zahtjeva tijekom ispitnog postupka revizije.

               3.2.1.   Proizvodni kapacitet

                     (34)

                     Budući da nijedan proizvođač izvoznik iz NRK-a nije surađivao, Komisiji dostupne informacije o proizvodnom i rezervnom kapacitetu temelje se na informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva i na javno dostupnim informacijama.

                     (35)

                     Prema tim informacijama, u Kini postoji velik kapacitet za proizvodnju semiš-kože.

                     (36)

                     Prvo, u Kini se nalazi najveći proizvođač ovčje kože u svijetu, društvo Henan Prosper. Premda Henan Prosper prerađuje razne životinjske kože (i one koje nisu obuhvaćene opsegom proizvoda), ima proizvodni kapacitet od 30 000 koža na dan. Prema njegovoj internetskoj stranici, taj je kapacitet jednak godišnjem proizvodnom kapacitetu od 7 milijuna koža (oko 47,3 milijuna kvadratnih stopa) (9). Ima 3 600 radnika i štavionicu semiš-kože (10). Premda informacije o točnom udjelu proizvodnje semiš-kože (i kapacitetu) u ukupnoj proizvodnji nisu dostupne, usporedbe radi kapacitet industrije Unije za proizvodnju semiš-kože tijekom RIPR-a bio je između 7 i 10 milijuna kvadratnih stopa (11).

                     (37)

                     Drugo, prema informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva, u Kini postoji još nekoliko proizvođača semiš-kože. Komisija ne raspolaže informacijama o njihovim proizvodnim kapacitetima. Već je, međutim, godišnji kapacitet Henan Prospera od 7 milijuna koža veći od ukupne potrošnje Unije u RIPR-u (vidjeti tablicu 1. u uvodnoj izjavi 53.).

                     (38)

                     Komisija je stoga zaključila da kineski proizvođači semiš-kože raspolažu dostatnim proizvodnim kapacitetima koji bi se mogli koristiti za proizvodnju semiš-kože za izvoz u Uniju ako se dopusti istek antidampinških mjera.

               3.2.2.   Ponašanje kineskih izvoznika na tržištima trećih zemalja

                     (39)

                     Tijekom RIPR-a kineski su proizvođači izvozili znatne količine semiš-kože u treće zemlje koje nisu Unija, osobito u Maleziju, Bangladeš, Singapur, Vijetnam, Japan i SAD. Ukupni obujam izvoza tijekom RIPR-a prema kineskoj bazi podataka o izvozu iznosio je 5,1 milijun kvadratnih stopa semiš-kože.

                     (40)

                     Komisija je usporedila prosječnu cijenu semiš-kože izvezene na glavna izvozna tržišta tijekom RIPR-a s prosječnom izvoznom cijenom za tržište Unije. Usporedba se temeljila na podacima iz kineske baze podataka o izvozu (12).

                     (41)

                     Prema kineskoj bazi podataka o izvozu, cijene izvoza po kg u različite zemlje tijekom RIPR-a znatno su se razlikovale. Vidljivo je bilo i da je 72,8 % obujma izvoza iz Kine u treće zemlje izvezeno po nižoj cijeni u odnosu na izvoz istog proizvoda u Uniju, za koji je utvrđeno da je dampinški. Dakle, iz Kine se u treće zemlje izvozilo po još nižim cijenama nego u Uniju.

               3.2.3.   Privlačnost tržišta Unije

                     (42)

                     Prije uvođenja mjera Unija je bila tradicionalno izvozno tržište za NRK. U razdoblju ispitnog postupka u početnom ispitnom postupku (od travnja 2004. do ožujka 2005.) kineski uvoz u Uniju dosegao je 6,6 milijuna kvadratnih stopa semiš-kože, što je više od 28 puta veće od trenutačne razine kineskog izvoza u Uniju.

                     (43)

                     Tijekom RIPR-a prosječna cijena na tržištu Unije (0,99 EUR po kvadratnoj stopi) bila je viša od kineske prosječne izvozne cijene za druga tržišta, iz čega se može zaključiti da kineski proizvođači izvoznici imaju ekonomski poticaj preusmjeriti izvoz u Uniju ako se dopusti istek antidampinških mjera.

                     (44)

                     Stoga, s obzirom na to da je Unija bila tradicionalno kinesko tržište prije uvođenja mjera i zbog (visokih) cijena, Komisija smatra kako će, dopusti li se istek antidampinških mjera, kineskim proizvođačima tržište Unije postati privlačnije i kako je vjerojatno da će pokušati povećati prodaju u Uniju koristeći raspoložive kapacitete umjesto da počnu izvoziti na druga tržišta.

               3.2.4.   Zaključak o dampingu i vjerojatnosti nastavka dampinga

                     (45)

                     Ispitnim je postupkom utvrđeno da je tijekom RIPR-a predmetni proizvod uvezen iz Kine nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama. Utvrđeno je i da je proizvodni kapacitet NRK-a tijekom RIPR-a bio znatan u usporedbi s potrošnjom Unije. Taj bi se kapacitet u slučaju isteka mjera vjerojatno barem djelomično iskoristio za izvoz na tržište Unije.

                     (46)

                     Usto, kineske izvozne cijene za druga tržišta bile su niže od cijena za Uniju. Takva politika određivanja cijena kineskog izvoza za tržišta trećih zemalja upućuje na vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Unije dopusti li se istek mjera.

                     (47)

                     Nadalje, privlačnost tržišta Unije zbog cijena i veličine upućuje na to da bi se kineski izvoz vjerojatno usmjerio prema tržištu Unije dopusti li se istek mjera.

                     (48)

                     Stoga je Komisija zaključila da postoji velika vjerojatnost da bi ukidanje antidampinških mjera dovelo do znatnog dampinškog uvoza iz NRK-a u Uniju, tj. da postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga.

               4.   ŠTETA

         4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                     (49)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka istovjetan proizvod proizvodila su dva proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

                     (50)

                     Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka bila između 4 i 5 milijuna kvadratnih stopa. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju svih raspoloživih informacija o industriji Unije, odnosno podataka prikupljenih od dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju tijekom ispitnog postupka. Ta dva proizvođača iz Unije koji surađuju čine 100 % ukupne proizvodnje u Uniji.

                     (51)

                     Budući da se mikroekonomski i makroekonomski pokazatelji štete temelje isključivo na podacima dvaju trgovačkih društava, prikazani su u indeksiranom obliku kako bi se očuvala povjerljivost u skladu s člankom 19. osnovne uredbe.

               4.2.   Potrošnja u Uniji

                     (52)

                     Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju potvrđenog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i Eurostatovih podataka o uvozu.

                     (53)

                     Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 1.

                        Potrošnja u Uniji (u kvadratnim stopama)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Ukupna potrošnja u Uniji (u tisućama kvadratnih stopa)

                                 25 000 –35 000

                                 30 000 –40 000

                                 35 000 –45 000

                                 40 000 –50 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    113

                                    127

                                    141

                                    Izvor: podaci podnositelja zahtjeva i Eurostata.

                     (54)

                     Potrošnja u Uniji stalno je rasla, godišnjom stopom od 13–14 % i ukupno 41 % u razmatranom razdoblju.

               4.3.   Uvoz iz NRK-a

         4.3.1.   Obujam i tržišni udio

                     (55)

                     Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju Eurostatovih podataka o uvozu. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno u uvodnim izjavama od 52. do 54.

                     (56)

                     Uvoz u Uniju iz NRK-a kretao se kako slijedi:

                        Tablica 2.

                        Obujam uvoza (u kvadratnim stopama) i tržišni udio

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Obujam uvoza iz NRK-a (u tisućama kvadratnih stopa)

                                 3 230

                                 403

                                 293

                                 230

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    12

                                    9

                                    7

                                 Tržišni udio uvoza iz NRK-a (%)

                                 10–15

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                    Izvor: podaci Eurostata.

                     (57)

                     Obujam uvoza iz NRK-a naglo se smanjio s 3,2 milijuna kvadratnih stopa u 2014. na 0,2 milijuna kvadratnih stopa u RIPR-u, odnosno za 93 %, uz odgovarajuće smanjenje tržišnog udjela s 10–15 % na 0–5 % u razmatranom razdoblju. Kineski proizvođači izvoznici trenutačno imaju veoma malen tržišni udio, što govori u prilog pretpostavci da su antidampinške mjere na snazi učinkovite.

               4.3.2.   Cijene uvoza iz NRK-a i nelojalno sniženje cijena

                     (58)

                     Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

                        Tablica 3.

                        Uvozne cijene (EUR/kvadratna stopa)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Cijena uvoza iz NRK-a (EUR/kv. stopa)

                                 0,06

                                 0,24

                                 0,28

                                 0,39

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    417

                                    490

                                    668

                                    Izvor: podaci Eurostata.

                     (59)

                     Uvozne su cijene u razmatranom razdoblju kontinuirano rasle. Valja, međutim, istaknuti razmjerno nisku novčanu vrijednost u baznoj godini.

                     (60)

                     Za potrebe analize nelojalnog sniženja cijena u RIPR-u ponderirana prosječna prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije uspoređena je s odgovarajućom ponderiranom prosječnom cijenom uvoza iz NRK-a. Za tu usporedbu prodajne cijene industrije Unije korigirane su za knjižna odobrenja, troškove dostave, troškove pakiranja i provizije na razinu franko tvornica. Cijena uvoza iz NRK-a dobivena je od Eurostata i korigirana za carinske tarife i troškove nakon uvoza.

                     (61)

                     Usporedbom je utvrđeno da je tijekom RIPR-a uvozna cijena predmetnog proizvoda bila za 36,6 % niža od cijena industrije Unije uzimajući u obzir antidampinšku pristojbu na snazi.

               4.4.   Uvoz iz trećih zemalja

                     (62)

                     Uvoz iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

                        Tablica 4.

                        Uvoz iz trećih zemalja

                                 Zemlja

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Indija

                                 Obujam (u tisućama kvadratnih stopa)

                                 10 940

                                 11 280

                                 11 423

                                 10 907

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    103

                                    104

                                    100

                                 Tržišni udio (%)

                                 35–40

                                 30–35

                                 25–30

                                 25–30

                                 Prosječna cijena (EUR/kv. stopa)

                                 0,55

                                 0,53

                                 0,61

                                 0,65

                                 Turska

                                 Obujam (u tisućama kvadratnih stopa)

                                 2 157

                                 2 360

                                 2 720

                                 2 043

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    109

                                    126

                                    95

                                 Tržišni udio (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 Prosječna cijena (EUR/kv. stopa)

                                 1,16

                                 0,91

                                 0,64

                                 0,64

                                 Nigerija

                                 Obujam (u tisućama kvadratnih stopa)

                                 3 663

                                 8 890

                                 15 930

                                 22 607

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    243

                                    435

                                    617

                                 Tržišni udio (%)

                                 10–15

                                 25–30

                                 40–45

                                 50–55

                                 Prosječna cijena (EUR/kv. stopa)

                                 0,38

                                 0,73

                                 0,96

                                 0,85

                                 Novi Zeland

                                 Obujam (u tisućama kvadratnih stopa)

                                 1 833

                                 2 127

                                 1 673

                                 1 783

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    116

                                    91

                                    97

                                 Tržišni udio (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 0-5

                                 Prosječna cijena (EUR/kv. stopa)

                                 0,72

                                 0,89

                                 0,78

                                 0,74

                                 Pakistan

                                 Obujam (u tisućama kvadratnih stopa)

                                 1 480

                                 927

                                 517

                                 727

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    63

                                    35

                                    49

                                 Tržišni udio (%)

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 Prosječna cijena (EUR/kv. stopa)

                                 0,66

                                 0,88

                                 0,87

                                 0,82

                                 Ostatak svijeta

                                 Obujam (u tisućama kvadratnih stopa)

                                 2 823

                                 4 920

                                 2 123

                                 903

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    174

                                    75

                                    32

                                 Tržišni udio (%)

                                 5–10

                                 10–15

                                 5–10

                                 0–5

                                 Prosječna cijena (EUR/kv. stopa)

                                 0,57

                                 0,43

                                 0,50

                                 0,85

                                 Ukupno sve treće zemlje osim NRK-a

                                 Obujam (u tisućama kvadratnih stopa)

                                 26 127

                                 30 907

                                 34 680

                                 39 200

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    118

                                    133

                                    150

                                 Tržišni udio (%)

                                 75–80

                                 85–90

                                 85–90

                                 90–95

                                 Prosječna cijena (EUR/kv. stopa)

                                 0,54

                                 0,63

                                 0,78

                                 0,77

                                    Izvor: podaci Eurostata i odgovori na upitnik.

                     (63)

                     U razmatranom se razdoblju ukupni obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u Uniju kontinuirano povećavao, s približno 26 milijuna kvadratnih stopa u 2014. na približno 39 milijuna kvadratnih stopa u RIPR-u, tj. za 50 %. Udio tog uvoza na tržištu Unije bio je od 90–95 % u RIPR-u (porast sa 75–80 % u 2014.). Ukupno gledano, čini se da su ostale treće zemlje u cijelosti iskoristile 41-postotno povećanje potrošnje u Uniji, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 54.

                     (64)

                     Po državama najveći tržišni udio ima uvoz iz Nigerije, 52,5 % tijekom RIPR-a. Drugi glavni izvori nabave semiš-kože u Uniji bili su Indija, Turska i Novi Zeland.

                     (65)

                     Uvoz iz Nigerije treba posebno spomenuti. Obujam je porastao naglo, u razmatranom je razdoblju povećanje bilo kontinuirano i gotovo peterostruko. Zapravo se u razmatranom razdoblju povećao samo tržišni udio Nigerije. U 2014. tržišni je udio nigerijskog uvoza bio 12 %, a tijekom RIPR-a pola je prodane semiš-kože bilo nigerijskog podrijetla.

               4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

         4.5.1.   Opće napomene

                     (66)

                     U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                     (67)

                     Pri utvrđivanju štete Komisija nije razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete jer su industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe činila samo dva proizvođača. Komisija je ekonomske pokazatelje ocijenila na temelju podataka koji se odnose na ta dva proizvođača.

                     (68)

                     Pokazatelji štete su: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, produktivnost, troškovi rada, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga, prodajne jedinične cijene, jedinični trošak, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. Analizirani su kako je navedeno u nastavku.

               4.5.2.   Pokazatelji štete

         4.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (69)

                     Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 5.

                        Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Obujam proizvodnje (u tisućama kvadratnih stopa)

                                 3 000 –4 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                 Proizvodni kapacitet (u tisućama kvadratnih stopa)

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Iskorištenost kapaciteta (%)

                                 40–50

                                 50–60

                                 50–60

                                 50–60

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                    Izvor: podaci iz odgovora na upitnik.

                     (70)

                     Obujam proizvodnje industrije Unije u razmatranom se razdoblju povećao za 20 %.

                     (71)

                     Proizvodni kapacitet ostao je stabilan između 2014. i RIPR-a, a prosječne stope iskorištenosti kapaciteta u istom su razdoblju fluktuirale ovisno o proizvodnim razinama. Općenito se između 2014. i RIPR-a iskorištenost kapaciteta povećala, no povijesno gledano ostala je na niskim razinama. Trebalo bi napomenuti da niske stope iskorištenosti obično utječu na troškove po jedinici jer se opći troškovi raspodjeljuju na male proizvodne količine.

               4.5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

                     (72)

                     Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 6.

                        Obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Obujam prodaje Unije nepovezanim kupcima (u tisućama kvadratnih stopa)

                                 4 000 –5 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    82

                                    89

                                    90

                                 Tržišni udio (%)

                                 10–15

                                 10–15

                                 10–15

                                 5–10

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    72

                                    71

                                    63

                                    Izvor: podaci Eurostata i odgovori na upitnik.

                     (73)

                     Općenito obujam prodaje u Uniji nije pratio uzlazni trend zabilježen u potrošnji. Premda se potrošnja u Uniji tijekom razmatranog razdoblja povećala za 41 % (vidjeti uvodnu izjavu 54.), obujam prodaje istovjetnog proizvoda industrije Unije nezavisnim kupcima na tržištu Unije u istom se razdoblju smanjio za 10 %, što je dovelo do znatnog smanjenja tržišnog udjela industrije Unije u Uniji.

               4.5.2.3.   Zaposlenost i produktivnost

                     (74)

                     Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 7.

                        Zaposlenost i produktivnost

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Broj zaposlenika

                                 50–60

                                 60–70

                                 60–70

                                 70–80

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    122

                                    122

                                    151

                                 Produktivnost (kvadratne stope po zaposleniku)

                                 70–80

                                 70–80

                                 70–80

                                 50–60

                                    Indeks

                                    100

                                    105

                                    100

                                    79

                                    Izvor: podaci iz odgovora na upitnik.

                     (75)

                     Razina zaposlenosti u industriji Unije povećala se u razmatranom razdoblju za 51 %. No produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi u godini dana, smanjila se za 21 % zbog toga što je zaposlenost rasla brže od proizvodnje.

               4.5.2.4.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

                     (76)

                     Iz analiziranih je pokazatelja vidljivo da je gospodarski i financijski položaj industrije Unije i dalje veoma nestabilan i nepovoljan unatoč antidampinškim mjerama na snazi od 2006. Stoga nije bilo moguće utvrditi potpuni oporavak od prethodnog dampinga. S obzirom na trenutačnu visoku dampinšku maržu za uvoz semiš-kože iz NRK-a smatra se da je industrija Unije, bez obzira na sadašnje male obujme, i dalje osjetljiva na štetan učinak svakog dampinškog uvoza na tržište Unije.

               4.5.2.5.   Cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene

                     (77)

                     Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 8.

                        Prodajne cijene u Uniji

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji –

                                    indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    107

                                    101

                                    106

                                 Jedinični trošak proizvodnje –

                                    indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    110

                                    100

                                    107

                                    Izvor: podaci iz odgovora na upitnik.

                     (78)

                     Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u razmatranom su se razdoblju povećale za 6 %. Istodobno se jedinični trošak proizvodnje industrije Unije povećao za 7 %. Glavni je uzrok tog povećanja bilo poskupljenje sirovina (tj. sirove kože).

               4.5.2.6.   Troškovi rada

                     (79)

                     Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 9.

                        Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Prosječni troškovi rada po zaposleniku –

                                    indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    89

                                    84

                                    72

                                    Izvor: podaci iz odgovora na upitnik.

                     (80)

                     Prosječan trošak rada po zaposleniku u razmatranom razdoblju smanjio se za 28 %.

               4.5.2.7.   Zalihe

                     (81)

                     Razine zaliha proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 10.

                        Zalihe

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Završne zalihe –

                                    indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    153

                                    155

                                    153

                                    Izvor: podaci iz odgovora na upitnik.

                     (82)

                     Razina završnih zaliha industrije Unije znatno se povećala, za 53 %, između 2014. i RIPR-a.

               4.5.2.8   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (83)

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 11.

                        Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Neto dobit od prodaje u EU-u nepovezanim kupcima –

                                    indeks (2014. = 100)

                                    – 100

                                    – 137

                                    – 89

                                    – 108

                                 Novčani tok –

                                    indeks (2014.=100)

                                    100

                                    – 287

                                    – 76

                                    – 132

                                 Ulaganja –

                                    indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    174

                                    26

                                    94

                                 Povrat ulaganja –

                                    indeks (2014. = 100)

                                    – 100

                                    – 107

                                    – 150

                                    – 257

                                    Izvor: podaci iz odgovora na upitnik.

                     (84)

                     Komisija je profitabilnost industrije Unije utvrdila tako što je neto dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji izrazila kao postotak prometa od te prodaje. Industrija Unije u cijelom je razmatranom razdoblju bilježila gubitke. Od 2014. do RIPR-a gubici su bili stalni i ukupno su se povećali za 8 %. Taj se negativan trend vremenski poklopio s dinamičnim porastom potrošnje u Uniji, objašnjenim u uvodnoj izjavi 54. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 64., taj je porast gotovo u cijelosti zadovoljen uvozom iz ostalih trećih zemalja.

                     (85)

                     Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok od poslovnih aktivnosti u razmatranom se razdoblju znatno smanjio, uglavnom zbog znatnih gubitaka.

                     (86)

                     Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja u razmatranom je razdoblju bio negativan.

                     (87)

                     Ulaganja u razmatranom razdoblju nisu iskorištena za povećanje proizvodnog kapaciteta. Većinom su bila namijenjena održavanju i modernizaciji postojećih kapaciteta. Vrijednost za 2015. je iznimka zbog premještanja pogona jednog od proizvođača iz Unije iz jedne države članice u drugu.

                     (88)

                     Na sposobnost prikupljanja kapitala utjecali su gubici nastali tijekom razmatranog razdoblja.

               4.5.3.   Zaključak o šteti

                     (89)

                     Financijsko stanje industrije Unije u razmatranom je razdoblju ostalo neizvjesno. Konkretno, pokazatelji industrije Unije kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja veoma su negativni. Znatno se smanjio i tržišni udio industrije Unije. Negativno kretanje tržišnog udjela poklopilo se s općenitim porastom potražnje semiš-kože na tržištu Unije, što je pogodovalo uvozu iz trećih zemalja osim NRK-a. Neki se opaženi negativni trendovi mogu objasniti kumulativnim učinkom nekoliko čimbenika koji su, skupno djelujući, dodatno pogoršali stanje industrije Unije, koja je u RIPR-u još bila u osjetljivom položaju. Među tim je čimbenicima najvažnije bilo veliko povećanje uvoza iz Nigerije po nižim cijenama od cijena industrije Unije.

                     (90)

                     Nekoliko pokazatelja štete u razmatranom je razdoblju imalo pozitivno kretanje. Obujam proizvodnje povećao se za 20 %, a iskorištenost kapaciteta za 9 %. Ta se povećanja nisu, međutim, pretvorila u veću prodaju na tržištu Unije.

                     (91)

                     Premda se uvoz iz NRK-a u razmatranom razdoblju drastično smanjio, s više od 3 milijuna kvadratnih stopa u 2014. na otprilike 230 000 kvadratnih stopa tijekom RIPR-a, što je prouzročilo pad tržišnog udjela s 10–15 % na 0–5 %, znatno se povećao ukupni obujam uvoza iz trećih zemalja.

                     (92)

                     Stoga je vjerojatno da je povećanje uvoza iz trećih zemalja spriječilo bilo kakav mogući oporavak industrije Unije od štetnog učinka koji je prethodno prouzročio kineski dampinški uvoz, osobito od 2015. kad se kineski uvoz počeo smanjivati.

                     (93)

                     Ipak, još je 2014. tržišni udio NRK-a u Uniji bio veći od 10 %. Dakle, premda se u RIPR-u dampinški uvoz iz NRK-a znatno smanjio, tržišni udio u razdoblju prije RIPR-a i osobito u 2014. bio je još razmjerno velik. Povrh toga, u RIPR-u su cijene tog uvoza bile znatno niže od cijena Unije. Zato se ne može isključiti da je taj uvoz, unatoč njegovu smanjenju tijekom RIPR-a, znatno pridonio materijalnoj šteti industrije Unije.

                     (94)

                     Komisija je stoga zaključila da je industrija Unije imala koristi od izvornih mjera jer je u razmatranom razdoblju pokazala određena poboljšanja u usporedbi sa situacijom utvrđenom u razdoblju početnog ispitnog postupka. No industrija Unije oporavlja se sporo i zbog navedenih je čimbenika i dalje u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji. U skladu s tim utvrđeno je da je u RIPR-u industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu kako je vidljivo iz kretanja pokazatelja definiranih u članku 3. stavku 5. osnovne uredbe.

               5.   VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE U SLUČAJU UKIDANJA MJERA

                     (95)

                     Ispitnim postupkom utvrđeno je da se uvoz iz NRK-a tijekom RIPR-a obavljao po dampinškim razinama cijena (uvodna izjava 31.) i da postoji vjerojatnost nastavka dampinga ako se dopusti istek mjera (uvodna izjava 48.). U ispitnom je postupku zaključeno i da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (94), industrija Unije pretrpjela štetu. Stoga je Komisija ocijenila je li vjerojatan nastavak štete koju je izvorno uzrokovao kineski dampinški uvoz dopusti li se istek mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

                     (96)

                     Kako bi se utvrdila vjerojatnost nastavka štete, Komisija je analizirala sljedeće elemente: rezervni kapacitet u NRK-u, privlačnost tržišta Unije, vjerojatne razine cijena uvoza iz Kine bez antidampinških mjera i njihov utjecaj na industriju Unije.

               5.1.   Rezervni kapacitet, trgovinski tokovi i privlačnost tržišta Unije

                     (97)

                     Tijekom prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera utvrđeno je da su kineski izvoznici raspolagali prekomjernim rezervnim kapacitetima u odnosu na veličinu europskog tržišta koje domaće kinesko tržište i izvozna tržišta izvan tržišta Unije nisu mogla u cijelosti apsorbirati. Budući da nema informacija koje bi to opovrgnule, može se pretpostaviti da su rezervni kapaciteti u razmatranom razdoblju bili jednaki.

                     (98)

                     U ispitnom je postupku utvrđeno i da je gotovo 75 % obujma izvoza iz Kine u treće zemlje tijekom RIPR-a izvezeno po nižoj cijeni u odnosu na izvoz istog proizvoda u Uniju (vidjeti uvodnu izjavu (43)). Nema indicija ni dokaza da će se ta situacija barem kratkoročno promijeniti.

                     (99)

                     Kad je riječ o višim cijenama, tržište Unije stoga je kineskim proizvođačima izvoznicima privlačnije od 2/3 drugih tržišta na koja su izvozili u RIPR-u. Postalo bi još privlačnije ako zbog isteka mjera ne bi bilo pristojbi.

                     (100)

                     Usto, prije uvođenja mjera tržište Unije kineskim je proizvođačima izvoznicima bilo tradicionalno izvozno tržište: u razdoblju početnog ispitnog postupka tržišni udio im je bio veći od 30 %.

                     (101)

                     Ispitnim postupkom utvrđeno je i da bi utvrđeno je da bi bez antidampinške pristojbe cijene uvoza iz NRK-a u RIPR-u bile niže od prodajnih cijena Unije za 59,7 %. To pokazuje vjerojatnu razinu cijene uvoza iz NRK-a u slučaju ukidanja mjera.

                     (102)

                     Cijene uvoza iz Kine također su znatno niže od cijena ostalog uvoza na tržište Unije (vidjeti tablice 3. i 4.). Ispitnim postupkom utvrđeno je da su cijene uvoza iz Kine u RIPR-u bile približno 50 % niže od prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja u Uniju. Stoga je vjerojatno da bi kineski uvoz nadomjestio taj uvoz i nastavio raditi pritisak na razinu cijena na tržištima Unije.

               5.2.   Učinak na stanje industrije Unije

                     (103)

                     S obzirom na velike kapacitete u NRK-u i privlačnost tržišta Unije te na druge elemente sažeto iznijete u uvodnim izjavama od (97) do (102), vjerojatno je kako bi u slučaju ukidanja mjera kineski proizvođači izvoznici nastavili na tržište Unije izvoziti znatne količine po dampinškim cijenama, znatno nižima od cijena proizvođača iz Unije.

                     (104)

                     To bi imalo negativan učinak na industriju Unije jer bi se zbog takvog znatnog dodatnog obujma uvoza snizile prodajne cijene koje industrija Unije može postići i smanjili obujam prodaje i iskorištenost kapaciteta industrije Unije, što bi uzrokovalo povećanje njezinih proizvodnih troškova. Stoga bi očekivano povećanje dampinškog uvoza po niskim cijenama uzrokovalo daljnje i znatno pogoršanje financijskih rezultata industrije Unije, osobito profitabilnosti.

               5.3.   Zaključak

                     (105)

                     Komisija je stoga zaključila da bi ukidanje mjera najvjerojatnije dovelo do znatnog povećanja kineskog dampinškog uvoza po nelojalno niskim cijenama u odnosu na cijene industrije Unije, pa bi industrija Unije trpjela još veću štetu. To bi ozbiljno ugrozilo održivost industrije Unije.

               6.   INTERES UNIJE

                     (106)

                     U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv uvoza semiš-kože iz NRK-a bilo protivno interesu Unije u cjelini.

                     (107)

                     Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe.

                     (108)

                     Ispitano je postoje li uvjerljivi razlozi za zaključak da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije.

               6.1.   Interes industrije Unije

                     (109)

                     Premda je antidampinškim mjerama na snazi uvelike spriječen ulaz dampinškog uvoza na tržište Unije, industrija Unije i dalje je u neizvjesnoj situaciji, što potvrđuju negativni trendovi određenih pokazatelja štete.

                     (110)

                     Dopusti li se istek antidampinških mjera, razumno je pretpostaviti da bi mogući priljev znatnog obujma dampinškog uvoza iz predmetne zemlje dodatno naštetio industriji Unije. Taj bi priljev vjerojatno prouzročio, među ostalim, gubitak tržišnog udjela, sniženje prodajnih cijena, smanjenje iskorištenosti kapaciteta i općenito ozbiljno pogoršanje financijskog stanja industrije Unije.

                     (111)

                     Komisija je stoga zaključila da je zadržavanje antidampinških mjera protiv uvoza semiš-kože iz NRK-a u interesu industrije Unije.

               6.2.   Interes nepovezanih uvoznika i korisnika

                     (112)

                     U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da uvođenje antidampinških mjera vjerojatno ne bi imalo ozbiljan negativan učinak na stanje uvoznika i korisnika u Uniji. U ovom ispitnom postupku nije surađivao nijedan uvoznik.

                     (113)

                     S obzirom na izostanak bilo kakve suradnje uvoznika i korisnika u ovoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija smatra da su njezini nalazi iz početnog ispitnog postupku i dalje valjani te da nastavak mjera ne bi nepovoljno utjecao na uvoznike i korisnike iz Unije ili barem ne u bitnoj mjeri.

               6.3.   Zaključak o interesu Unije

                     (114)

                     Stoga je Komisija zaključila da u pogledu interesa Unije ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja postojećih antidampinških mjera na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a.

               7.   OBJAVA

                     (115)

                     Sve su strane obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih antidampinških mjera. Nakon te objave dan im je i rok za dostavu primjedbi. Nije primljena nijedna primjedba.

               8.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

                     (116)

                     Komisija na temelju toga i članka 11. stavka 2. osnovne uredbe zaključuje da bi trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz semiš-kože podrijetlom iz NRK-a uvedene Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1153/2012.

                     (117)

                     Uzimajući u obzir sudsku praksu Suda (13) primjereno je predvidjeti stopu zatezne kamate koja će se platiti u slučaju mogućeg povrata konačnih pristojbi jer se u važećim odredbama o carinama ne predviđa ta kamatna stopa i jer bi primjena nacionalnih pravila dovela do neopravdanih narušavanja odnosa među gospodarskim subjektima, ovisno o tome koja je država članica odabrana za carinjenje.

                     (118)

                     Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dao mišljenje o mjerama propisanima ovom Uredbom.

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz semiš-kože i kombinacije semiš-kože, neovisno je li rezana u oblike ili ne, uključujući „crust” semiš-kožu i kombinaciju „crust” semiš-kože, trenutačno razvrstane u oznake KN 4114 10 10 i 4114 10 90 te podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

               2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanog u stavku 1. iznose 58,9 %.

               3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama. Stopa zatezne kamate koja se plaća u slučaju povrata iz kojeg proizlazi pravo na zateznu kamatu jest stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske Unije, koja je na snazi prvog kalendarskog dana u mjesecu dospijeća plaćanja, uvećana za jedan postotni bod.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 20. veljače 2019.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

            (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1338/2006 od 8. rujna 2006. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz semiš-kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 251, 14.9.2006., str. 1.).

            (3)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1153/2012 od 3. prosinca 2012. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz semiš-kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 334, 6.12.2012., str. 31.).

            (4)  Obavijest o predstojećem isteku određenih antidampinških mjera (SL C 72, 8.3.2017., str. 3.).

            (5)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz semiš-kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 416, 6.12.2017., str. 15.).

            (6)  https://www.globalsources.com/si/AS/Henan-Prosper/6008801452841/Homepage.htm.

            (7)  Izvor: Eurostat

            (8)  Izvor: Eurostat

            (9)  Prema podacima industrije Unije jedna koža odgovara površini između 6,5 i 7 kvadratnih stopa. (7 milijuna x 6,75 = 47,25 milijuna)

            (10)  Popis izlagača na Azijsko-pacifičkom sajmu kože (http://www.aplf.com/en-US/534/henan-prosper/6740) i članak u časopisu o koži (http://www.leathermag.com/news/newsmichael-lu-henan-prosper-skins-leather-enterprise-co-ltd)

            (11)  Točan podatak o kapacitetu je povjerljiv.

            (12)  Vrijednosti izvoza izražene su u američkim dolarima i na temelju cijena FOB. Količine su izražene u kg.

            (13)  Presuda Suda (treće vijeće) od 18. siječnja 2017., C-365/15, Wortmann protiv Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, točke od 35. do 39.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/591 оd 11. travnja 2019. o izmjeni Priloga V. Uredbi (EZ) br. 136/2004 u pogledu uvrštenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske i nekih njezinih krunskih posjeda na popis trećih zemalja iz kojih je odobreno unošenje pošiljaka sijena i slame u Uniju (Tekst značajan za EGP.)

text:
                  11.4.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  LI 100/20

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/591
         оd 11. travnja 2019.
         o izmjeni Priloga V. Uredbi (EZ) br. 136/2004 u pogledu uvrštenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske i nekih njezinih krunskih posjeda na popis trećih zemalja iz kojih je odobreno unošenje pošiljaka sijena i slame u Uniju
         (Tekst značajan za EGP)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 97/78/EZ od 18. prosinca 1997. o utvrđivanju načela organizacije veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja (1), a posebno njezin članak 19. stavak 1.,
         budući da:

                     (1)

                     Ujedinjena Kraljevina dostavila je 29. ožujka 2017. obavijest o namjeri povlačenja iz Unije na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Europsko vijeće donijelo je 22. ožujka 2019. u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom Odluku (EU) 2019/476 (2) o produljenju razdoblja iz članka 50. stavka 3. UEU-a. U skladu s tom odlukom, ako Zastupnički dom ne odobri Sporazum o povlačenju najkasnije 29. ožujka 2019., razdoblje predviđeno u članku 50. stavku 3. UEU-a produljuje se do 12. travnja 2019. Budući da Sporazum o povlačenju nije odobren do 29. ožujka 2019., pravo Unije prestat će se primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu i u njoj od 13. travnja 2019. („datum povlačenja”).

                     (2)

                     Direktivom 97/78/EZ utvrđena su načela organizacije veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Uniju iz trećih zemalja. Člankom 19. stavkom 1. te direktive propisano je da Komisija sastavlja popis biljnih proizvoda koji mogu uzrokovati rizik od širenja infektivnih ili zaraznih bolesti životinja u Uniju pa ih iz tog razloga treba podvrgnuti veterinarskim pregledima u graničnim inspekcijskim postajama, kao i popis trećih zemalja koje mogu biti ovlaštene za izvoz tih biljnih proizvoda u Uniju.

                     (3)

                     U skladu s tim, u Prilogu IV. Uredbi Komisije (EZ) br. 136/2004 (3) sijeno i slama navedeni su na popisu biljnih proizvoda koji podliježu graničnim veterinarskim pregledima, a u Prilogu V. toj uredbi naveden je popis zemalja iz kojih je državama članicama odobren uvoz sijena i slame.

                     (4)

                     Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske pružila je potrebna jamstva da će zajedno s nekim svojim krunskim posjedima od datuma povlačenja ispunjavati uvjete iz Uredbe (EZ) br. 136/2004 za unošenje pošiljaka sijena i slame u Uniju, i to tako što će ostati usklađena sa zakonodavstvom Unije tijekom početnog razdoblja od najmanje devet mjeseci.

                     (5)

                     Stoga, uzimajući u obzir navedena posebna jamstva koja je pružila Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske, a kako bi se izbjegli nepotrebni poremećaji u trgovini nakon datuma povlačenja, Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske i neke njezine krunske posjede trebalo bi uvrstiti na popis zemalja iz Priloga V. Uredbi (EZ) br. 136/2004 iz kojih je odobreno unošenje pošiljaka sijena i slame u Uniju.

                     (6)

                     Prilog V. Uredbi (EZ) br. 136/2004 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                     (7)

                     Ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 13. travnja 2019., osim ako se pravo Unije na taj datum i dalje bude primjenjivalo na Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske i u njoj.

                     (8)

                     Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.
            Prilog V. Uredbi (EZ) br. 136/2004 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
            Primjenjuje se od 13. travnja 2019.
            Međutim, ne primjenjuje se ako se pravo Unije na taj datum i dalje bude primjenjivalo na Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske i u njoj.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 11. travnja 2019.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 24, 30.1.1998., str. 9.

            (2)  Odluka Europskog vijeća (EU) 2019/476, donesena u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom, od 22. ožujka 2019. o produljenju razdoblja iz članka 50. stavka 3. UEU-a (SL L 80 I, 22.3.2019., str. 1.).

            (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 136/2004 od 22. siječnja 2004. o postupcima za veterinarske preglede na graničnim inspekcijskim postajama Zajednice za proizvode koji se uvoze iz trećih zemalja (SL L 21, 28.1.2004., str. 11.).

            PRILOG
            Prilog V. Uredbi (EZ) br. 136/2004 mijenja se kako slijedi:

                        (a)

                        umeću se sljedeći reci nakon unosa za Čile:

                                    „GB

                                    Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske

                                    GG

                                    Guernsey”

                        (b)

                        umeće se sljedeći redak nakon unosa za Island:

                                    „JE

                                    Jersey”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/808 оd 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1210/2003 o određenim posebnim ograničenjima gospodarskih i financijskih odnosa s Irakom

text:
                  21.5.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 133/8

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/808
         оd 20. svibnja 2019.
         o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1210/2003 o određenim posebnim ograničenjima gospodarskih i financijskih odnosa s Irakom
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1210/2003 od 7. srpnja 2003. o određenim posebnim ograničenjima gospodarskih i financijskih odnosa s Irakom i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2465/96 (1), a posebno njezin članak 11. točku (b),
         budući da:

                     (1)

                     U Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1210/2003 navode se javna tijela, društva i agencije te fizičke i pravne osobe, tijela i subjekti prijašnje iračke vlade na koje se odnosi zamrzavanje sredstava i ekonomskih izvora smještenih izvan Iraka na dan 22. svibnja 2003. na temelju te uredbe.

                     (2)

                     Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda odlučio je 14. svibnja 2019. izbrisati četiri unosa s popisa osoba ili subjekata na koje bi se trebalo primjenjivati zamrzavanje sredstava i ekonomskih izvora.

                     (3)

                     Prilog III. Uredbi (EZ) br. 1210/2003 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.
            Prilog III. Uredbi (EZ) br. 1210/2003 mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 20. svibnja 2019.

                  Za Komisiju,

                  u ime predsjednika,

                  Voditelj Službe za instrumente vanjske politike

            (1)  SL L 169, 8.7.2003., str. 6.

            PRILOG
            U Prilogu III. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1210/2003 brišu se sljedeći unosi:

                           „25.

                           DIRECTORATE-GENERAL OF BAGHDAD ELECTRICITY DISTRIBUTION. Adresa: P.O. Box 24042, Al-Jumhuriya Street, Building 66, Baghdad, Iraq.”

                           „54.

                           IDRISI CENTRE FOR ENGINEERING CONSULTANCY (ICEC). Adresa: Museum Square, Karkh, P.O. Box 14077, Baghdad, Iraq.”

                           „90.

                           NATIONAL CENTRE FOR ENGINEERING AND ARCHITECTURAL CONSULTANCY. Adresa: Rashid Street, P.O. Box 11387, Baghdad, Iraq.”

                           „135.

                           STATE ENTERPRISE FOR FERTILISER INDUSTRIES. Adresa: P.O. Box 74, Basrah, Iraq.”