title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/67 оd 16. siječnja 2019. o uvođenju zaštitnih mjera u vezi s uvozom indijske riže podrijetlom iz Kambodže i Mjanmara/Burme

text:
                  17.1.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 15/5

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/67
         оd 16. siječnja 2019.
         o uvođenju zaštitnih mjera u vezi s uvozom indijske riže podrijetlom iz Kambodže i Mjanmara/Burme
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih povlastica i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 732/2008 (1), a posebno njezin članak 26.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Pokretanje postupka

                     (1)

                     Komisija je 16. veljače 2018. zaprimila zahtjev Italije u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) br. 978/2012 (dalje u tekstu Uredba o OSP-u). U zahtjevu je zatraženo donošenje zaštitnih mjera za indijsku rižu podrijetlom iz Kambodže i Mjanmara/Burme. Druge države članice Unije koje proizvode rižu, tj. Španjolska, Francuska, Portugal, Grčka, Rumunjska, Bugarska i Mađarska, podržale su zahtjev Italije.

                     (2)

                     Budući da je utvrdila da je zahtjev sadržavao dostatne dokaze koji pokazuju da je indijska riža podrijetlom iz Mjanmara/Burme i Kambodže uvezena u količinama i po cijenama koje su uzrokovale ozbiljne poteškoće industriji Unije, Komisija je 16. ožujka 2018., nakon obavješćivanja država članica, objavila Obavijest o pokretanju ispitnog postupka o zaštitnim mjerama (2).

                     (3)

                     Kako bi prikupila informacije potrebne za provedbu dubinske procjene, Komisija je obavijestila poznate proizvođače („proizvođači”) istovjetnih ili izravno konkurentnih proizvoda u Uniji i njihovo udruženje te poznate proizvođače izvoznike i njihove saveze, uključujući njihove vlade, i pozvala ih na sudjelovanje u ispitnom postupku.

               1.2.   Odabir uzorka

                     (4)

                     S obzirom na velik broj proizvođača iz Unije, proizvođača koji izvoze i uvoznika koji su uključeni u taj postupak te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku Komisija je odlučila ograničiti ispitni postupak na razuman broj pojedinačnih proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 11. stavkom 6. Delegirane uredbe (EU) br. 1083/2013 (3) Komisija je ograničila svoju istragu odabirom reprezentativnog uzorka.

                     (5)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje istovjetnog proizvoda, pri čemu je osigurala geografsku pokrivenost. Iako se riža uzgaja u osam država članica, proizvodnja je uglavnom koncentrirana u Italiji i Španjolskoj: te dvije zemlje čine 80 % ukupne proizvodnje riže u Uniji (otprilike 50 % u Italiji i 30 % u Španjolskoj) te su stoga reprezentativne za industriju Unije. Na temelju toga Komisija je zaključila da je opravdano poslati upitnike trima talijanskim proizvođačima i jednom španjolskom.

                     (6)

                     Jedna je strana osporavala reprezentativnost uzorka. Od Komisije je zatražila da potvrdi kolika je proizvodnja proizvođača iz uzorka u usporedbi s ukupnom proizvodnjom u Uniji i kako se njihova situacija razvijala u usporedbi s industrijom Unije. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 5., odabir uzorka temeljio se na najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje koji bi se mogao razumno ispitati u raspoloživom vremenu. Tri talijanska proizvođača u uzorku tijekom tržišne godine 2016./2017. činila su 50 % talijanske proizvodnje, a španjolski proizvođač u uzorku iste je godine činio 17 % španjolske proizvodnje. Proizvođači iz uzorka zajedno su činili 26 % ukupne proizvodnje u Uniji. Nadalje, tijekom razdoblja ispitnog postupka, tj. od 1. rujna 2012. do 31. kolovoza 2017., proizvodnja društava u uzorku kretala se na sličan način kao i proizvodnja cijele industrije. Proizvodnja se smanjila za 36 % za proizvođače u uzorku i za 38 % za cijelu industriju Unije. Time se potvrđuje zaključak da je uzorak doista reprezentativan.

                     (7)

                     Upitnici su poslani i nekim uzgajivačima („poljoprivrednici”), ali s obzirom na veliku rascjepkanost sektora (oko 4 000), to pruža tek vrlo ograničenu sliku stanja (4).

                     (8)

                     Kad je riječ o odabiru izvoznika, Komisija je u postupku odabira uzorka zaprimila ukupno 13 odgovora od proizvođača izvoznika iz Kambodže i 15 odgovora od proizvođača izvoznika iz Mjanmara/Burme. Stoga je odabir uzorka bio potreban i sve su strane o tome obaviještene. Na temelju podataka dobivenih od proizvođača izvoznika Komisija je prvotno odabrala uzorak od triju izvoznika iz Kambodže i triju izvoznika iz Mjanmara/Burme. Odabrani su na temelju najvećeg obujma izvoza u Uniju. Međutim, nakon daljnje ocjene i primjedbi koje je zaprimilo kambodžansko državno tijelo za rižu dva izvoznika iz Kambodže nisu mogla surađivati i stoga su zamijenjena. Na upitnik je u konačnici odgovorilo samo jedno društvo. Kad je riječ o Mjanmaru/Burmi, sva tri odabrana društva u konačnici su odgovorila na upitnik.

                     (9)

                     Kao odgovor na Obavijest o pokretanju postupka javila su se četiri nepovezana uvoznika. S obzirom na ograničen broj uvoznika koji surađuju, smatralo se da odabir uzorka nije potreban. Komisija je poslala upitnik svim četirima društvima, od kojih nisu svi dostavili potpuni odgovor.

               1.3.   Posjeti radi provjere

                     (10)

                     Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje ispitne postupke. Posjeti radi provjere obavljeni su u skladu s člankom 12. Delegirane uredbe (EU) br. 1083/2013 u prostorima sljedećih društava:

                                 (a)

                                 proizvođači:

                                             —

                                             Riso Scotti S.p.a. i povezano društvo (Riso Scotti Danubio), Italija,

                                             —

                                             Curti S.r.l. i povezano društvo (Riso Ticino Soc. Coop.), Italija,

                                             —

                                             Riso Viazzo S.r.l., Italija,

                                             —

                                             Herba Ricemills S.L., Španjolska;

                                 (b)

                                 udruženja:

                                             —

                                             Ente Nazionale Risi (Enterisi), Italija.

               1.4.   Razdoblje ispitnog postupka

                     (11)

                     Ispitnim postupkom obuhvaćeno je pet posljednjih tržišnih godina, odnosno razdoblje od 1. rujna 2012. do 31. kolovoza 2017. („razdoblje ispitnog postupka”).

               1.5.   Objava

                     (12)

                     Nakon objave Komisija je zaprimila osam podnesaka, uključujući podneske Italije i Španjolske. Komisija je zaprimila i podneske triju društava i jednog udruženja koji nisu zainteresirane strane. Iako te stranke nisu bile registrirane kao zainteresirane strane, njihove su primjedbe u velikoj mjeri uzete u obzir i razmotrene u zaključcima Komisije jer su uglavnom odgovarale primjedbama koje su podnijele registrirane zainteresirane strane.

               2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI ILI IZRAVNO KONKURENTNI PROIZVOD

         2.1.   Predmetni proizvod

                     (13)

                     „Predmetni proizvod” je polubijela ili bijela indijska riža podrijetlom iz Kambodže i Mjanmara/Burme, koja s obzirom na Uredbu o OSP-u uživa nultu stopu carine te je trenutačno razvrstana u oznake KN 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 i 1006 30 98.

                     (14)

                     Predmetni proizvod uvozi se u Uniju u rasutom stanju za daljnju preradu (mljevenje, čišćenje i pakiranje) ili u malim vrećama do 5 kg ili od 5 kg do 20 kg koje trgovci na malo mogu izravno prodati bez daljnje prerade.

               2.2.   Istovjetni ili izravno konkurentni proizvod

                     (15)

                     Dvije su glavne vrste riže indijska i japanska. Prva je vrsta riža dugog zrna koja ostaje odvojena nakon kuhanja. Druga, japanska, riža je okruglog zrna. Zrna riže lijepe se jedna za druge i upotrebljavaju se za jela kao što su paelja ili rižoto.

                     (16)

                     Nakon žetve riža ima ljusku i naziva se „neoljuštena riža”. Riža tada prolazi kroz niz procesa mljevenja. „Oljuštena riža” je riža s koje je odstranjena ljuska. Za dobivanje „polubijele” ili „bijele riže” potrebna je dodatna prerada.

                     (17)

                     U toj ocjeni Komisija je utvrdila da je bijela ili polubijela indijska riža koja se proizvodi u Uniji istovjetna ili izravno konkurentna predmetnom proizvodu.

                     (18)

                     Bijela ili polubijela indijska riža proizvedena u Uniji i uvezena bijela ili polubijela indijska riža doista imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva. Imaju iste namjene i prodaju se istoj vrsti kupaca putem sličnih ili istih prodajnih kanala. Ti su kupci trgovci na malo ili prerađivači u Uniji.

               2.3.   Primjedbe stranaka

                     (19)

                     Nekoliko zainteresiranih strana (5) nakon objave je tvrdilo da bi aromatičnu indijsku rižu trebalo isključiti iz opsega ispitnog postupka jer ima drukčije značajke od ostalih vrsta indijske riže i s obzirom na to da se ne natječe s rižom proizvedenom u Uniji. Tvrdile su i da je aromatična riža od 2017. razvrstana pod posebnu oznaku KN, što ide u prilog zaključcima da je ta vrsta riže različita od drugih.

                     (20)

                     Kao prvo, i kako su potvrdile razne zainteresirane strane, indijska riža obuhvaća velik broj određenih vrsta i sorti riže, uključujući mirisnu i aromatičnu rižu. Čak i ako postoje male razlike među svim tim vrstama, npr. u okusu i strukturi, one ipak imaju jednaka osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva.

                     (21)

                     Nadalje, sve te različite vrste služe istoj krajnjoj uporabi, prerađuju ih isti prerađivači, prodaju se istim komercijalnim kanalima i natječu se jedne s drugima. Činjenica da od 2017. postoji posebna oznaka KN za aromatičnu rižu nije relevantna jer su, kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka, oznake KN navedene samo u informativne svrhe i nisu odlučujući čimbenik za definiciju proizvoda u okviru ispitnog postupka trgovinske zaštite. Te su tvrdnje stoga odbijene.

               3.   POSTOJANJE OZBILJNIH POTEŠKOĆA

         3.1.   Definicija industrije Unije

                     (22)

                     U skladu s Uredbom o OSP-u relevantna industrija trebala bi se sastojati od proizvođača istovjetnih ili izravno konkurentnih proizvoda. U ovom slučaju Komisija smatra da se industrija Unije sastoji od proizvođača riže. Proizvođači riže prerađuju rižu koja se uzgaja/proizvodi u Uniji i koja se izravno natječe s indijskom bijelom ili polubijelom rižom koja se izvozi iz Mjanmara/Burme ili Kambodže.

                     (23)

                     Italija je u svojem zahtjevu navela da bi, s obzirom na bliski odnos poljoprivrednika i proizvođača, u svrhu procjene štete trebalo ispitati i proizvođače i poljoprivrednike. Iako uvoz riže iz Kambodže i Mjanmara/Burme može snažno utjecati na položaj poljoprivrednika, oni bi se više trebali smatrati dobavljačem sirovine nego proizvođačem istovjetnih ili izravno konkurentnih proizvoda.

               3.2.   Potrošnja u Uniji

                     (24)

                     Potrošnja indijske riže u Uniji utvrđena je na temelju podataka koje je Komisija prikupila od država članica i statističkih podataka o uvozu dostupnih preko Eurostata (6).

                     (25)

                     Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                                 2012./2013.

                                 2013./2014.

                                 2014./2015.

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 Ukupna potrošnja u Uniji (u tonama)

                                 1 061 793

                                 1 146 701

                                 1 090 662

                                 1 040 969

                                 993 184

                                    Indeks (2012./13. = 100)

                                    100

                                    108

                                    103

                                    98

                                    94

                                    Izvor: Podaci koje je prikupila Komisija na temelju podataka dobivenih od država članica i Eurostata – ekvivalent indijske bijele riže.

                     (26)

                     Potrošnja indijske riže u Uniji smanjila se tijekom razdoblja ispitnog postupka za 6 %. Najveća potrošnja postignuta je 2013./2014. (+ 8 %), što se podudara sa znatnim porastom uvoza indijske riže iz Kambodže i Mjanmara/Burme koje je dovelo do zasićenja tržišta. Tijekom sljedećih tržišnih godina zabilježeno je silazno kretanje potrošnje.

               3.3.   Kretanje uvoza

                     (27)

                     Uvoz predmetnog proizvoda iz Kambodže i Mjanmara/Burme u Uniju kretao se kako slijedi:

                                 2012./2013.

                                 2013./2014.

                                 2014./2015.

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 Kambodža

                                 tona

                                 163 337

                                 228 878

                                 251 666

                                 299 740

                                 249 320

                                    indeks

                                    100

                                    140

                                    154

                                    184

                                    153

                                 Mjanmar/Burma

                                 tona

                                 2 075

                                 28 856

                                 52 680

                                 36 088

                                 62 683

                                    indeks

                                    100

                                    1 391

                                    2 539

                                    1 739

                                    3 021

                                 Ukupno

                                 tona

                                 165 412

                                 257 734

                                 304 346

                                 335 828

                                 312 003

                                    indeks

                                    100

                                    156

                                    184

                                    203

                                    189

                                    Izvor: Statistički podaci Eurostata (količina polubijele riže pretvorena u ekvivalent bijele riže) (Za potrebe pretvaranja količina koje se odnose na razne faze prerade riže (neoljuštena, oljuštena, polubijela ili bijela riža) Komisija je utvrdila stopu konverzije u Uredbi (EZ) br. 1312/2008 od 19. prosinca 2008. o utvrđivanju stopa konverzije, troškova prerade i vrijednosti nusproizvoda za različite faze prerade riže (SL L 344, 20.12.2008., str. 56.). Primjerice, stopa konverzije između oljuštene indijske riže i bijele indijske riže iznosi 0,69. Primjenjuje se na uvoz i na rižu proizvedenu u Uniji.) i podaci koje je prikupila Komisija na temelju podataka dobivenih od država članica.

                     (28)

                     Obujam uvoza iz Kambodže povećao se sa 163 000 tona na 249 000 tona. Znatno se povećao do 2015./2016., a zatim se blago smanjio, što se podudaralo sa smanjenjem potrošnje u 2016./2017. Usprkos tom smanjenju uvoz je i dalje bio 50 % veći nego u 2012./2013. Uvoz iz Kambodže na kraju razdoblja ispitnog postupka činio je 25 % ukupnog uvoza.

                     (29)

                     Kad je riječ o uvozu iz Mjanmara/Burme, i on se znatno povećao tijekom razdoblja ispitnog postupka, i to s 2 000 tona na 62 000 tona. Međutim, u usporedbi s uvozom iz Kambodže ostao je na nižoj razini. Uvoz iz Mjanmara/Burme činio je 6,3 % ukupnog uvoza riže u Uniju na kraju razdoblja ispitnog postupka (vidjeti tablicu o tržišnom udjelu dalje u tekstu).

                     (30)

                     Kad je riječ o tržišnim udjelima, uvoz se kretao na sljedeći način:

                                 2012./2013.

                                 2013./2014.

                                 2014./2015.

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 Tržišni udio Kambodže (%)

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Tržišni udio Mjanmara/Burme (%)

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                 Ukupno

                                 15,6

                                 22,5

                                 27,9

                                 32,3

                                 31,4

                                    Izvor: Eurostat i podaci koje je prikupila Komisija na temelju podataka dobivenih od država članica u ekvivalentu bijele riže.

                     (31)

                     Kambodža je znatno povećala svoj tržišni udio s 15,4 % na 25,1 %, dok se tržišni udio Mjanmara/Burme povećao s 0,2 % na 6,3 %.

                     (32)

                     Kretanje cijena pratilo je sljedeće trendove:

                                 2012./2013.

                                 2013./2014.

                                 2014./2015.

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 Uvozna cijena iz Kambodže (EUR/tona)

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                    Indeks (2012./13. = 100)

                                    100

                                    87

                                    96

                                    93

                                    94

                                 Uvozna cijena iz Mjanmara/Burme (EUR/tona)

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                    Indeks (2012./13. = 100)

                                    100

                                    87

                                    99

                                    98

                                    97

                                 Ponderirani prosjek

                                 586,3

                                 496,2

                                 536,7

                                 532,6

                                 523,1

                                    Indeks (2012./13. = 100)

                                    100

                                    85

                                    92

                                    91

                                    89

                                    Izvor: Eurostat.

                     (33)

                     Cijene uvoza iz Kambodže ukupno su se smanjile za 6 %, dok se uvozna cijena Mjanmara/Burme smanjila za 3 %. Unatoč ograničenom smanjenju cijena uvoza iz Kambodže i Mjanmara/Burme, na temelju usporedbe prosječne uvozne cijene i jedinične prodajne cijene industrije Unije (vidjeti uvodnu izjavu (64)), utvrđeno je da su cijene uvoza iz Kambodže i Mjanmara/Burme (na temelju podataka Eurostata) znatno snizile cijene Unije, tj. za 22 % odnosno 43 %.

                     (34)

                     Nakon objave Ministarstvo trgovine Kambodže (dalje u tekstu „Kambodža”) dovelo je u pitanje metodologiju koju je Komisija primijenila za izračun marži sniženja cijena. Tvrdili su da troškovi nastali nakon uvoza nisu dodani pri izračunu kambodžanske izvozne cijene i da se sniženje cijena temeljilo na usporedbi prosječnih cijena, ne uzimajući u obzir različitu razinu trgovine. Kambodža je izrazila sumnje i u pogledu toga jesu li podaci koje su dostavili izvoznici koji su surađivali upotrijebljeni za utvrđivanje štete.

                     (35)

                     S obzirom na argumente zaprimljene nakon objave, Komisija je odlučila preispitati svoje izračune sniženja cijena kako bi uključila relevantne troškove nakon uvoza ili troškove prijevoza, kako bi se uzele u obzir razlike u razini trgovine koje utječu na usporedivost cijena i kako bi u mjeri u kojoj je to moguće upotrijebila podatke koje su dostavili izvoznici koji surađuju.

                     (36)

                     Kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je odlučila prilagoditi uvozne cijene u skladu sa zahtjevom Kambodže, tj. uzimajući u obzir troškove nakon uvoza. S druge strane, Komisija je smatrala da bi se trebale prilagoditi i cijene Unije kako bi se uzeli u obzir troškovi prijevoza riže iz južne Europe (Italija i Španjolska u ovom slučaju) u sjevernu Europu jer se tržišno natjecanje za polubijelu i bijelu indijsku rižu pretežno odvija u sjevernoj Europi. Na temelju raspoloživih podataka (podaci dobiveni u okviru prethodnog ispitnog postupka koji se odnosio na drugi prehrambeni proizvod, tj. satsume), Komisija je procijenila da će troškovi nakon uvoza iznositi oko 2 % uvozne cijene, a troškovi prijevoza u Uniju 49 EUR/tona, na temelju informacija sadržanih u pritužbi i provjerenih na licu mjesta.

                     (37)

                     Nadalje, kako bi se u obzir uzele razlike u razinama trgovine, Komisija je provela usporedbu cijena za prodaju bijele riže u rasutom stanju i prodaju u malim pakiranjima. Potrebno je napomenuti da, na temelju statističkih podataka dobivenih iz oznaka KN, Kambodža rižu izvozi u rasutom stanju i u malim pakiranjima, a Mjanmar/Burma gotovo isključivo u rasutom stanju.

                     (38)

                     Konačno, odlučeno je da će se izvozna cijena odrediti na temelju odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači izvoznici. U slučaju Kambodže, budući da je samo jedan kambodžanski izvoznik odgovorio na upitnik, uzorkovanje nije uspjelo. S obzirom na to da izvoznik koji je surađivao predstavlja samo mali dio uvoza iz Kambodže, Komisija je morala upotrijebiti najbolje raspoložive činjenice u skladu s člankom 13. Delegirane uredbe (EU) br. 1083/2013. Stoga su u slučaju Kambodže upotrijebljene cijene Eurostata. Za Mjanmar/Burmu su upotrijebljene cijene iz odgovora na upitnik.

                     (39)

                     Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da sniženje cijena za prodaju u rasutom stanju iznosi 13 % za Kambodžu i 43 % za Mjanmar/Burmu. Kad je riječ o usporedbi cijena pakirane riže, utvrđeno je da je sniženje cijena za Kambodžu iznosilo 14 %.

                     (40)

                     Stoga je ta razlika u cijeni uvezene riže i riže proizvedene u Uniji znatna, posebno ako se uzme u obzir da je riža općenito cjenovno osjetljiv proizvod. Potrošači uglavnom ne prave razliku kad je riječ o podrijetlu.

                     (41)

                     Kambodža je tvrdila i da se utvrđivanje ozbiljnih poteškoća od strane Komisije temeljilo na kumulativnoj procjeni utjecaja obujma i cijena uvoza riže iz Kambodže i Mjanmara/Burme. Međutim, ta je tvrdnja odbačena jer se u prethodno navedenoj analizi slučaj Kambodže jasno razlikuje od slučaja Mjanmara/Burme.

                     (42)

                     Zaključno, tijekom razdoblja ispitnog postupka uvoz iz Kambodže i Mjanmara/Burme znatno se povećao u apsolutnom smislu i u smislu tržišnog udjela. Premda se kombinirani obujam uvoza blago smanjio u 2016./2017., i dalje je ukupno bio mnogo veći nego na početku razdoblja ispitnog postupka. Osim toga, kombinirana ponderirana prosječna uvozna cijena dviju država smanjila se tijekom razdoblja ispitnog postupka i znatno je snizila cijene Unije.

               3.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

         3.4.1.   Opće napomene

                     (43)

                     Na temelju članka 23. Uredbe o OSP-u trebalo bi smatrati da postoje ozbiljne poteškoće ako se proizvođačima iz Unije pogoršava gospodarsko i/ili financijsko stanje. Pri provjeri postoji li takvo pogoršanje Komisija bi u obzir trebala uzeti čimbenike navedene u članku 23. koji se odnose na proizvođače iz Unije, ako su takve informacije dostupne.

                     (44)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (5), Komisija je ozbiljnost poteškoća koje je pretrpjela industrija Unije utvrdila na temelju uzorka. Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete.

                     (45)

                     Komisija je makroekonomske pokazatelje (tržišni udio, proizvodnja i zalihe – uvoz je analiziran u prethodnom dijelu teksta) ocijenila na temelju općih podataka o tržištu prikupljenih na mjesečnoj osnovi na temelju proizvedene riže pretvorene u ekvivalent bijele riže. Pouzdani podaci o stečajevima i zapošljavanju u industriji Unije nisu dostupni te ih stoga nije bilo moguće uključiti u analizu.

                     (46)

                     Komisija je mikroekonomske pokazatelje (cijene i profitabilnost) ocijenila na temelju provjerenih podataka na razini uzorka. U nedostatku podataka na makrorazini, proizvodni kapacitet analiziran je i na razini uzorka.

               3.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

                     (47)

                     Tržišni udio industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka kretao se kako slijedi:

                                 2012./2013.

                                 2013./2014.

                                 2014./2015.

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 Tržišni udjeli (%)

                                 61,4

                                 54,8

                                 46,7

                                 40,5

                                 39,3

                                    Indeks (2012./2013. = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Izvor: Podaci koje je prikupila Komisija na temelju podataka dobivenih od država članica.

                     (48)

                     Tržišni udjeli također su se znatno smanjili sa 61 % na 39 %, što je smanjenje za od više od 20 %.

                     (49)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka trend znatnog smanjenja pratila je i proizvodnja indijske riže u industriji Unije:

                                 2012./2013.

                                 2013./2014.

                                 2014./2015.

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 Obujam proizvodnje (u tonama)

                                 685 183

                                 692 740

                                 547 908

                                 449 313

                                 423 962

                                    Indeks (2012./2013. = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Izvor: Podaci koje je prikupila Komisija na temelju podataka dobivenih od država članica.

                     (50)

                     Proizvodnja se smanjila za gotovo 40 %, sa 685 000 tona na 424 000 tona.

                     (51)

                     Zalihe bijele riže u Uniji povećale su se tijekom razdoblja ispitnog postupka za 4 %, sa 255 000 tona na 265 000 tona. Najprije su se znatno povećale za 11 %, a zatim su se blago smanjile.

                     (52)

                     Kambodža je nakon objave ustvrdila da su podaci o proizvodnji u Uniji netočni jer se podaci o proizvodnji u Uniji umanjeni za podatke o prodaji ne podudaraju sa završnim zalihama kako je navedeno u nastavku. Komisija je doista dostavila samo djelomičan izračun jer se u podacima ne odražavaju početne zalihe, uporaba riže kao sjemena itd. Međutim, izračun je u skladu s izračunom bilance koji upotrebljava Komisija (vidjeti uvodnu izjavu (24)).

                                 2012./2013.

                                 2013./2014.

                                 2014./2015.

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 Završne zalihe (u tonama)

                                 255 301

                                 280 507

                                 283 126

                                 272 136

                                 264 766

                                    Indeks (2012./2013. = 100)

                                    100

                                    110

                                    111

                                    107

                                    104

                                    Izvor: Podaci koje je prikupila Komisija na temelju podataka dobivenih od država članica.

                     (53)

                     U nedostatku podataka na makrorazini, proizvodni kapacitet analiziran je na razini uzorka. No, površina namijenjena za uzgoj indijske riže u Uniji prilično je dobar pokazatelj količine riže koja je na raspolaganju proizvođačima te stoga i moguće iskorištenosti njihovih kapaciteta. To se područje općenito smanjilo za 37 % tijekom razdoblja ispitnog postupka, a njegova se veličina kretala kako slijedi:

                                 2012./2013.

                                 2013./2014.

                                 2014./2015.

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 Površina (u hektarima)

                                 145 781

                                 145 783

                                 124 270

                                 101 865

                                 91 685

                                    Indeks (2012./2013. = 100)

                                    100

                                    100

                                    85

                                    70

                                    63

                                    Izvor: Podaci koje je prikupila Komisija na temelju podataka dobivenih od država članica.

               3.4.3   Mikroekonomski pokazatelji

                     (54)

                     Na temelju odgovora na upitnik primljenih od proizvođača iz Unije, cijene i profitabilnost kretali su se kako slijedi:

                                 2012./2013.

                                 2013./2014.

                                 2014./2015.

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 Cijena (EUR/tona)

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                    Indeks (2012./2013. = 100)

                                    100

                                    97

                                    104

                                    109

                                    107

                                 Profitabilnost

                                 1,4 %

                                 0,1 %

                                 1,5 %

                                 4,3 %

                                 1,2 %

                                    Indeks (2012./2013. = 100)

                                    100

                                    8

                                    107

                                    312

                                    88

                                    Izvor: Odgovori na upitnik (Podaci dobiveni od proizvođača temelje se na kalendarskim godinama, a ne na tržišnim godinama. S obzirom na znatno preklapanje tih razdoblja, kretanja ipak ostaju reprezentativna za razdoblje ispitnog postupka.).

                     (55)

                     Jedinične cijene proizvođačâ u uzorku povećale su se za 7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju provjera koje je provela Komisija čini se da su, s obzirom na povećani pritisak uvoza po niskim cijenama, proizvođači iz Unije u uzorku odlučili svoju prodaju, kad je to moguće, koncentrirati na manje količine polubijele i bijele indijske riže te se usredotočiti na proizvode robnih marki, umjesto prodaje pod trgovačkom markom distributerima.

                     (56)

                     Promjenom svoje izvorne ponude proizvoda proizvođači iz Unije uspjeli su održati stabilnu razinu profitabilnosti na račun svojeg tržišnog udjela, koji se drastično smanjio. Ta je promjena ponude proizvoda možda i pomogla osobito u razdoblju 2015./2016. (kad se profitabilnost čak i povećala), ali je razina dobiti u razdoblju 2016./2017. ipak ponovno pala. U situaciji u kojoj je utvrđeno da su cijene uvoza 2016. i 2017. znatno snizile cijene u Uniji (za 22 %, odnosno 43 %) ta strategija može biti samo kratkoročno rješenje. Proizvođači će se u bliskoj budućnosti suočiti s još većim pritiskom niskih uvoznih cijena. Naime, Kambodža se već djelomično prebacila s prodaje u rasutom stanju na maloprodaju malih pakiranih proizvoda. Taj je prodajni kanal profitabilniji od prodaje u rasutom stanju i vjerojatno je da će Kambodža prodavati sve više proizvoda na toj razini i konkurirati industriji Unije, među ostalim na specijaliziranim tržištima.

                     (57)

                     Kad je riječ o profitabilnosti, ona je ostala razmjerno stabilna, ali niska, jer se povećanjem cijene uspijeva nadoknaditi gubitak obujma. Razina profitabilnosti od 1 %–2 % daleko je ispod 6 %, što se smatra odgovarajućom razinom profitabilnosti koja je potrebna za pokrivanje svih troškova i ulaganja, istraživanja i razvoja te inovacija.

                     (58)

                     Jedna je strana nakon objave zatražila dodatne informacije o razini od 6 % iz prethodnog odlomka. Nakon osuvremenjivanja instrumenata trgovinske zaštite EU-a 2018. u odgovarajućem je zakonodavstvu utvrđeno da pri izračunu marže štete razina dobiti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja ne smije biti niža od 6 % (7). Ta referentna vrijednost koja se koristi u ispitnim postupcima trgovinske zaštite relevantna je i u zaštitnom ispitnom postupku. Zato je Komisija i u ovom predmetu upotrijebila istu referentnu vrijednost.

                     (59)

                     Proizvodni kapacitet industrije Unije za istovjetne proizvode, tj. indijsku rižu, teško je procijeniti jer prerađivačka industrija može iskoristiti svoj kapacitet za proizvodnju indijske riže i japanske riže, bez obzira na to je li uvezena ili uzgojena u Uniji. Osim toga, nema dostupnih makropodataka (vidjeti prethodno navedeno). Na temelju uzorka, iskorištenost kapaciteta, kako je prikazano u nastavku, smanjila se sa 22 % na 14 %. Ti se postoci mogu činiti razmjerno niski jer se temelje na usporedbi proizvedene količine istovjetnog proizvoda (indijske riže) s proizvodnim kapacitetom uspostavljenim za sve vrste riže.

                                 2012./2013.

                                 2013./2014.

                                 2014./2015.

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 Iskorištenost kapaciteta (%)

                                 22,1

                                 21,1

                                 19,0

                                 13,0

                                 14,0

                                    Indeks (2012./2013. = 100)

                                    100

                                    96

                                    86

                                    59

                                    64

                                    Izvori: Odgovori na upitnik.

               3.4.4.   Zaključak

                     (60)

                     Zaključno, stanje industrije Unije pogoršalo se u gospodarskom smislu. Uvoz iz Kambodže i Mjanmara/Burme znatno se povećao u apsolutnom smislu, a industrija Unije izgubila je oko 6 % tržišnog udjela u korist Mjanmara/Burme i 10 % u korist Kambodže. Industrija Unije pretrpjela je i znatno sniženje cijena od 22 % i 43 %. Proizvodnja Unije usto se smanjila za 38 %. Stoga su se gospodarske poteškoće tijekom razdoblja ispitnog postupka uglavnom očitovale u smislu obujma. Proizvođači iz Unije odlučili su da unatoč konkurenciji niskih cijena uvoza neće smanjiti svoju razinu cijena i održali su određenu razinu dobiti. Naime, proizvođači iz Unije odlučili su, kada je to moguće, promijeniti svoju ponudu proizvoda i usredotočiti se na specijalizirane segmente i proizvode robnih marki kako bi održali razinu dobiti unatoč smanjenju prodaje i obujma proizvodnje. To je, međutim, samo privremeno rješenje jer je uvoz iz Kambodže i Mjanmara/Burme, iako u ograničenoj mjeri, već preusmjeren s prodaje u rasutom stanju na prodaju malih pakiranih proizvoda, koji konkuriraju industriji Unije i na maloprodajnoj razini. Očekuje se da će obje zemlje povećati izvoz proizvoda po niskim cijenama u taj profitabilniji prodajni kanal i da će konkurirati na specijaliziranim tržištima i u području robnih marki, što će imati negativne posljedice i na financijsko stanje industrije Unije.

               4.   UZROČNOST

                     (61)

                     Komisija je utvrdila da postoji uzročno-posljedična veza između obujma uvoza predmetnog proizvoda i ozbiljnih poteškoća proizvođača iz Unije na osnovi elemenata koji se navode u nastavku. Komisija je analizirala i to nisu li ozbiljne poteškoće pripisive drugim čimbenicima osim uvoza i cijena.

               4.1.   Učinci uvoza iz Kambodže i Mjanmara/Burme

                     (62)

                     U grafikonu u nastavku jasno je utvrđeno vremensko poklapanje između uvoza iz Kambodže i Mjanmara/Burme i stanja industrije Unije, što je potvrđeno znatnim gubitkom tržišnog udjela i ozbiljnim poteškoćama proizvođača u Uniji.
                     Kambodža / Mjanmar/Burma
                     EU
                     2015./2016.
                     2014./2015.
                     2013./2014.
                     2012./2013.
                     2016./2017.
                     Tržišni udjeli
                     70,0 %
                     60,0 %
                     50,0 %
                     40,0 %
                     30,0 %
                     20,0 %
                     10,0 %
                     0,0 %

                                    Izvor:

                              Eurostat i podaci koje je prikupila Komisija na temelju podataka dobivenih od država članica.

                     (63)

                     Komisija smatra da je uvoz iz Kambodže i Mjanmara/Burme i pojedinačno uzrokovao ozbiljne poteškoće. Naime, uvoz iz Kambodže i Mjanmara/Burme pojedinačno se povećao u apsolutnom smislu (za 53 % odnosno više od 2 000 %) i u smislu tržišnog udjela (za 9,7 postotnih bodova odnosno za 6,1 postotni bod). Osim toga, i uvoz iz Kambodže i uvoz iz Mjanmara/Burme pojedinačno je snizio cijenu Unije (za oko 22 % odnosno 43 %). Stoga se može zaključiti da su uvoz iz Kambodže i uvoz iz Mjanmara/Burme i pojedinačno prouzročili ozbiljne poteškoće industriji Unije.

                     (64)

                     Brzo širenje uvoza iz Kambodže i Mjanmara/Burme objašnjava se niskim cijenama, koje su znatno snizile cijene industrije Unije. Indijska riža cjenovno je osjetljiv proizvod, posebno zato što za potrošače nema razlike između Unijinih i uvezenih proizvoda. Potrošači koji rižu kupuju kod trgovaca na malo uglavnom ne znaju njezino podrijetlo. To se posebno odnosi na rižu koja se prodaje pod trgovačkom, tj. maloprodajnom markom. Isporukom riže po vrlo niskoj cijeni, kao što se vidjeti iz razina sniženih cijena u uvodnoj izjavi(33), Kambodža i Mjanmar/Burma uspjeli su značajno i brzo proširiti izvoz svoje riže na tržište Unije. Osim toga, Kambodža – koja je prije uglavnom izvozila rižu u rasutom stanju namijenjenu daljnjoj preradi u Uniji – sve više prodaje pakiranu rižu izravno trgovcima na malo u Uniji, što uzrokuje dodatni pritisak na cijene i stvara konkurenciju proizvođačima u Uniji.

               4.2.   Ostali čimbenici

                     (65)

                     Napravljena je i procjena drugih čimbenika koji su možda pridonijeli ozbiljnim poteškoćama koje je pretrpjela industrija Unije.

               4.2.1.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

                     (66)

                     Kad je u pitanju tržišni udio, tijekom razdoblja ispitnog postupka uvoz iz ostalih trećih zemalja također se povećao sa 23 % na 29,3 % (+ 6,3 %).

                                 Tržišni udio (%)

                                 2012./2013.

                                 2013./2014.

                                 2014./2015.

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                    Unija

                                    61,4

                                    54,8

                                    46,7

                                    40,5

                                    39,3

                                 Kambodža

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Mjanmar/Burma

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                    Kambodža i Mjanmar/Burma

                                    15,6

                                    22,5

                                    27,9

                                    32,3

                                    31,4

                                 Tajland

                                 12,2

                                 11,5

                                 11,8

                                 12,9

                                 13,8

                                 Indija

                                 4,7

                                 4,0

                                 5,8

                                 6,8

                                 7,3

                                 Pakistan

                                 2,5

                                 2,9

                                 3,3

                                 3,3

                                 3,2

                                 Ostale zemlje

                                 3,7

                                 4,4

                                 4,5

                                 4,3

                                 5,1

                                    Sve ostale zemlje zajedno (bez Kambodže i Mjanmara/Burme)

                                    23,0

                                    22,8

                                    25,4

                                    27,3

                                    29,3

                                    Izvor: Eurostat.

                     (67)

                     Čak i ako se uvozom iz ostalih trećih zemalja može djelomično objasniti smanjenje tržišnog udjela Unije, povećanje tržišnog udjela tih zemalja, pa i ako se uzima skupno, puno je manje nego povećanje tržišnog udjela Kambodže i Mjanmara/Burme (+ 15 %).

                     (68)

                     A najvažnije je, što se vidjeti iz tablice u nastavku, da su ponderirane prosječne cijene ostalog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka bile mnogo više od cijena uvoza iz Kambodže i Mjanmara/Burme i cijena u Uniji (8). Iz usporedbe cijena uvoza iz Tajlanda i iz Mjanmara/Burme vidjeti se razlika u cijeni od 85 %. Kada se uspoređuju cijene uvoza iz Indije i iz Kambodže, razlika u cijeni iznosi 72 %. Time se potvrđuje i prethodno navedeni zaključak da su niže cijene omogućile Mjanmaru/Burmi i Kambodži da tijekom razdoblja ispitnog postupka brzo prošire svoj izvoz u Uniju.

                                 2012./2013.

                                 2013./2014.

                                 2014./2015.

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 Unija

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                 Kambodža

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                 Mjanmar/Burma

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                 Tajland

                                 946,7

                                 863,5

                                 896,8

                                 825,7

                                 751,1

                                 Indija

                                 925,7

                                 1 054,1

                                 1 061,0

                                 893,0

                                 949,2

                                 Pakistan

                                 924,3

                                 999,7

                                 996,0

                                 846,3

                                 926,3

                                    Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik.

               4.2.2.   Strukturne poteškoće u sektoru riže u Italiji

                     (69)

                     U svojem podnesku nakon pokretanja postupka kambodžansko državno tijelo za rižu iznijelo je tvrdnju da su poteškoće talijanskog sektora riže općenito veće nego u ostatku Unije i da se stoga ne mogu pripisati povećanju uvoza.

                     (70)

                     Odgovori na upitnik i provjera doista su pokazali da je stanje u industriji Unije lošije u Italiji nego u Španjolskoj. Razlog tome je djelomično u činjenici da je španjolsko tržište riže drukčije organizirano i stoga otpornije u smislu ponude i potražnje te u smislu određivanja cijena. Komisija je ipak provela ispitni postupak na razini Unije na temelju stanja ukupne industrije Unije i na temelju reprezentativnog uzorka. Kako je prethodno objašnjeno, ispitni postupak pokazao je da u cijeloj industriji Unije postoje poteškoće.

               4.2.3.   Uvoz „neoljuštene riže” iz Gvajane

                     (71)

                     Zainteresirane strane iznijele su i tvrdnju da je ozbiljnim poteškoćama pridonio povećani uvoz riže iz Gvajane. Riža uvezena iz Gvajane nije bijela (riječ je o tzv. „neoljuštenoj riži”) i stoga nije obuhvaćena ispitnim postupkom, nije uključena u prethodno navedene statističke podatke o uvozu i u ovom slučaju nije relevantna.

               4.2.4.   Izvoz industrije Unije

                     (72)

                     Kambodžanska vlada iznijela je tvrdnju da je jedan od aspekata koji nisu uzeti u obzir u kontekstu uzročnosti izvozna orijentacija industrije Unije. Međutim, ta tvrdnja nije potkrijepljena dokazima i izvoz, iako je tijekom razdoblja ispitnog postupka doista porastao s 3 % ukupne proizvodnje na 7 % ukupne proizvodnje, i dalje čini vrlo mali udio u proizvodnji Unije. Osim toga, povećanje izvoza (+ 11 000 tona) znatno je manje od povećanja uvoza iz Kambodže i Mjanmara/Burme (+ 147 000 tona).

               4.2.5.   Smanjenje proizvodnje indijske riže uzrokovano je povećanjem proizvodnje japanske riže.

                     (73)

                     Vlada Kambodže iznijela je i tvrdnju da na proizvodnju indijske riže u Uniji nije utjecao uvoz, već je u pitanju tek ciklička promjena između japanske i indijske riže o kojoj odlučuju uzgajivači u Uniji.

                     (74)

                     Točno je da uzgajivači mogu mijenjati proizvodnju između indijske i japanske riže. No ta se promjena temelji na razmatranju gospodarskih čimbenika, uključujući potražnju i tržišnu cijenu. U tom je kontekstu u ispitnom postupku potvrđeno da, kad su se suočili s povećanom konkurencijom niskih cijena uvezene indijske riže, neki uzgajivači doista nisu imali drugu mogućnost nego prijeći na proizvodnju japanske riže. Stoga nije riječ o cikličkoj promjeni ni o svjesnom odabiru, nego o samoobrani. Međutim, srednjoročno ni to nije održiva opcija jer je preusmjeravanje proizvodnje s indijske na japansku rižu prouzročilo prezasićenost tržišta japanskom rižom i cjenovni pritisak na tu vrstu riže. Ukupno gledajući, poljoprivrednici su stoga u teškoj situaciji.

                     (75)

                     No taj je argument od ograničene važnosti jer industriju Unije čine proizvođači riže, a ne uzgajivači, koji dobavljaju sirovinu.

               4.2.6.   Zaključak o uzročnosti

                     (76)

                     Komisija je utvrdila uzročno-posljedičnu vezu između ozbiljnih poteškoća koje je pretrpjela industrija Unije i uvoza iz Kambodže i Mjanmara/Burme. Komisija je utvrdila i čimbenike koji su također pridonijeli tim poteškoćama. Riječ je prije svega o uvozu iz trećih zemalja i uvozu neoljuštene riže iz Gvajane. Međutim, nije utvrđeno da ti čimbenici umanjuju uzročno-posljedičnu vezu, čak i ako se razmatra njihov mogući kombinirani učinak. Stoga se čini da učinak navedenih čimbenika na stanje industrije Unije ne umanjuje povezanost obujma uvoza i cijena iz Kambodže i Mjanmara/Burme s ozbiljnim poteškoćama koje je pretrpjela industrija Unije.

               5.   ZAKLJUČCI I DONOŠENJE MJERA

                     (77)

                     Zaključeno je da je indijska riža iz Kambodže i Mjanmara/Burme uvezena u količinama i po cijenama koje uzrokuju ozbiljne poteškoće industriji Unije te su stoga zaštitne mjere opravdane.

                     (78)

                     Stoga bi u skladu s člankom 22. stavkom 1. Uredbe o OSP-u trebalo ponovno uvesti carine iz Zajedničke carinske tarife u iznosu od 175 EUR po toni.

                     (79)

                     Zaštitne mjere na temelju članka 28. Uredbe o OSP-u trebalo bi ponovno uvesti na razdoblje koje je potrebno da bi se odgovorilo na pogoršanje gospodarskog i financijskog stanja proizvođača iz Unije. Razdoblje ponovnog uvođenja ipak ne bi trebalo biti dulje od tri godine, osim ako se produljuje u valjano opravdanim okolnostima.

                     (80)

                     Komisija smatra da bi u ovom slučaju trebalo uvesti mjere na razdoblje od tri godine kako bi se industriji Unije omogućio potpun oporavak od negativnih učinaka uvoza iz Kambodže i Mjanmara/Burme.

                     (81)

                     Komisija ipak smatra da bi zaštitne mjere trebalo postupno liberalizirati u tom razdoblju zbog razloga koji se navode u nastavku.

                     (82)

                     Glavni cilj Uredbe o OSP-u jest pomoći zemljama u razvoju u nastojanjima da smanje siromaštvo te promiču dobro upravljanje i održivi razvoj, posebno u otvaranju radnih mjesta, poticanju industrijalizacije i stvaranju dodatnih prihoda u okviru međunarodne trgovine. Posebnim programom „Sve osim oružja” (Everything But Arms, EBA), kako je utvrđen Uredbom o OSP-u, pomaže se najsiromašnijim i najnerazvijenijim zemljama svijeta da iskoriste trgovinske mogućnosti. Te zemlje u velikoj mjeri imaju sličan ekonomski profil. Ranjive su zbog niske i nedovoljno raznolike izvozne osnovice te stoga uživaju određenu zaštitu u okviru Uredbe o OSP-u, kao što je, primjerice, izuzeće od stupnjevanja proizvoda ili primjene automatskih zaštitnih mjera.

                     (83)

                     Stoga je Komisija ocijenila da je, u načelu, za korisnike programa EBA opravdano postupno smanjivati stopu pristojbe tijekom razdoblja od tri godine, kako je navedeno u nastavku.

                     (84)

                     Postupno smanjenje bilo bi dostatan odgovor na pogoršanje gospodarskog i/ili financijskog stanja proizvođača iz Unije. Istodobno, Kambodža i Mjanmar/Burma pune tri godine ne bi bili suočeni s punim pristojbama, što bi otežalo izvoz, ali bi s vremenom mogli izvoziti više indijske riže u Uniju.

                     (85)

                     U skladu s time predviđeno je ponovno uvođenje carinske pristojbe u razdoblju od tri godine kako slijedi:

                                 Godina 1.

                                 Godina 2.

                                 Godina 3.

                                 Carina (EUR/tona)

                                 175

                                 150

                                 125

                     (86)

                     Pristojba u okviru Zajedničke carinske tarife u iznosu od 175 EUR po toni koja se trenutačno primjenjuje mogla bi se prilagoditi naniže na temelju članka 180. Uredbe (EU) 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9). Stoga, ako bi zbog tih prilagodbi primijenjene pristojbe u okviru Zajedničke carinske tarife postale niže od pristojbi navedenih u uvodnoj izjavi (85), pristojbe iz uvodne izjave trebalo bi uskladiti tako da ni u jednom trenutku tijekom razdoblja primjene mjera ne premašuju primijenjenu pristojbu u okviru Zajedničke carinske tarife. Zaštitne mjere koje se primjenjuju stoga su niže od prilagođenih carinskih pristojbi i primjenjive pristojbe iz uvodne izjave (85).

                     (87)

                     Konačno, kako bi se uvoznicima predmetnih proizvoda pružila pravna sigurnost, razne zainteresirane strane zatražile su da se prethodno navedene mjere ne primjenjuju na proizvode koji su već na putu prema Uniji. U skladu sa svojom aktualnom praksom u pogledu zaštitnih mjera Komisija smatra da je u ovom predmetu takva „klauzula o otpremi” opravdana te su zahtjevi stoga prihvaćeni.

                     (88)

                     Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za opće povlastice iz članka 39. stavka 3. Uredbe (EU) br. 978/2012,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Pristojbe u okviru Zajedničke carinske tarife privremeno se ponovno uvode na uvoz indijske riže podrijetlom iz Kambodže i Mjanmara/Burme koja je trenutačno razvrstana u oznake KN 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 i 1006 30 98.

               2.   Pristojba koja se primjenjuje u EUR po toni proizvoda opisanog u stavku 1. iznosi 175 EUR za prvu godinu, 150 EUR za drugu godinu i 125 EUR za treću godinu od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

               3.   Ako Komisija prilagodi pristojbu u okviru Zajedničke carinske tarife na temelju članka 180. Uredbe (EU) br. 1308/2013, carinsku pristojbu iz stavka 2. trebalo bi odrediti na razini prilagođene Zajedničke carinske tarife ili carinske pristojbe iz stavka 2., ovisno o tome koja je niža.

            Članak 2.
            Uvoz proizvoda iz članka 1. koji su na putu prema Uniji na dan stupanja na snagu ove Uredbe, ako se odredište tih proizvoda ne može mijenjati, ne podliježe pristojbi iz članka 1. stavka 2.

            Članak 3.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 16. siječnja 2019.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 303, 31.10.2012., str. 1.

            (2)  SL C 100, 16.3.2018., str. 30.

            (3)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1083/2013 оd 28. kolovoza 2013. o utvrđivanju pravila u pogledu postupaka privremenog opoziva carinskih povlastica i usvajanju općih zaštitnih mjera iz Uredbe (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o primjeni sustava općih carinskih povlastica (SL L 293, 5.11.2013., str. 16.).

            (4)  Upitnici su poslani na adresu sljedećih uzgajivača i u njihovim su prostorima obavljeni posjeti radi provjere: Laguna de Santaolalla S.L., Španjolska, Vercellino Flavio e Paolo S.S., Italija, Coppo e Garrione Societa' Agricola S.S., Italija, Maro Giovanni, Paolo e Pietro, Italija, Locatelli Francesco, Italija.

            (5)  Navedene su zainteresirane strane Haudecoeur, Amru Rice, vlada Kambodže i mjanmarsko/burmansko državno tijelo za rižu.

            (6)  Podaci su javno dostupni na internetskoj stranici Europa: https://ec.europa.eu/agriculture/cereals/trade_hr

            (7)  Uredba (EU) 2018/825 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 143, 7.6.2018., str. 1.).

            (8)  Te cijene ne uključuju troškove nakon uvoza ni troškove prijevoza.

            (9)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/344 оd 28. veljače 2019. o neproduljenju odobrenja aktivne tvari etoprofos u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (Tekst značajan za EGP.)

text:
                  1.3.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 62/7

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/344
         оd 28. veljače 2019.
         o neproduljenju odobrenja aktivne tvari etoprofos u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011
         (Tekst značajan za EGP)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 20. stavak 1. i članak 78. stavak 2.,
         budući da:

                     (1)

                     Direktivom Komisije 2007/52/EZ (2) etoprofos je uvršten u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3) kao aktivna tvar.

                     (2)

                     Aktivne tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 te su uvrštene u dio A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4).

                     (3)

                     Odobrenje aktivne tvari etoprofos, kako je navedena u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, istječe 31. srpnja 2019.

                     (4)

                     Zahtjev za produljenje odobrenja aktivne tvari etoprofos podnesen je u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 844/2012 (5) u roku predviđenom tim člankom.

                     (5)

                     Podnositelj zahtjeva dostavio je dopunsku dokumentaciju u skladu sa zahtjevima iz članka 6. Provedbene uredbe (EU) br. 844/2012. Država članica izvjestiteljica utvrdila je da je zahtjev potpun.

                     (6)

                     Država članica izvjestiteljica nakon savjetovanja s državom članicom suizvjestiteljicom pripremila je izvješće o ocjeni produljenja i dostavila ga 15. veljače 2017. Europskoj agenciji za sigurnost hrane („Agencija”) i Komisiji.

                     (7)

                     Agencija je izvješće o ocjeni produljenja dostavila podnositelju zahtjeva i državama članicama na očitovanje te je primljene primjedbe proslijedila Komisiji. Agencija je uz to sažetak dodatne dokumentacije učinila dostupnim javnosti.

                     (8)

                     Agencija je 18. svibnja 2018. Komisiji dostavila zaključak (6) o tome može li se pretpostaviti da etoprofos ispunjava mjerila za odobravanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

                     (9)

                     Agencija je utvrdila konkretne bojazni. Naime, nije bilo moguće izvesti zaključak o genotoksičnom potencijalu etoprofosa i utvrditi referentne vrijednosti u pogledu zdravstvene sigurnosti. Stoga nije bilo moguće provesti procjenu rizika za potrošače i procjenu rizika od neprehrambene izloženosti. Nadalje, utvrđen je velik akutni rizik upotrebe etoprofosa za ptice te velik rizik za neciljne člankonošce koji žive u tlu te organizme u tlu. Osim toga, Agencija je zaključila da za nekoliko područja nije bilo moguće dovršiti procjenu rizika, među ostalim procjenu rizika za potrošače u pogledu ostataka u hrani biljnog i životinjskog podrijetla, procjenu razvojne neurotoksičnosti, procjenu izloženosti podzemnih voda, dugoročni rizik za ptice, procjenu rizika od sekundarnog trovanja za ptice i sisavce, rizika za organizme u tlu zbog izloženosti metabolitima etoprofosa i rizika za gujavice. Naposljetku, Agencija je zaključila da nije bilo moguće dovršiti procjenu etoprofosa kao potencijalnog endokrinog disruptora.

                     (10)

                     Komisija je pozvala podnositelja zahtjeva da podnese svoje primjedbe o zaključku Agencije i o nacrtu izvješća o produljenju u skladu s člankom 14. stavkom 1. trećim podstavkom Provedbene uredbe (EU) br. 844/2012. Podnositelj zahtjeva podnio je primjedbe, koje su detaljno pregledane.

                     (11)

                     Međutim, unatoč argumentima koje je iznio podnositelj zahtjeva, bojazni u pogledu te aktivne tvari nisu se mogle ukloniti.

                     (12)

                     Stoga za jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja koje sadržava etoprofos nije utvrđeno da su ispunjena mjerila za odobravanje predviđena člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Stoga je primjereno ne produljiti odobrenje za aktivnu tvar etoprofos u skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (b) te uredbe.

                     (13)

                     Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                     (14)

                     Državama članicama trebalo bi omogućiti dovoljno vremena za oduzimanje odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju etoprofos.

                     (15)

                     U slučaju sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju etoprofos, ako države članice odobre razdoblje odgode u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, to bi razdoblje trebalo isteći najkasnije 21. ožujka 2020.

                     (16)

                     Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/917 (7) rok važenja odobrenja za etoprofos produljen je do 31. srpnja 2019. kako bi se postupak produljenja mogao završiti prije isteka odobrenja te tvari. Međutim, budući da je odluka o neproduljenju odobrenja donesena prije tog novog datuma isteka odobrenja, ova bi se Uredba trebala početi primjenjivati što prije.

                     (17)

                     Ovom se Uredbom ne sprječava ponovno podnošenje zahtjeva za odobrenje etoprofosa u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

                     (18)

                     Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.
            Neproduljenje odobrenja aktivne tvari
            Odobrenje aktivne tvari etoprofos ne produljuje se.

            Članak 2.
            Izmjena Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011
            U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 briše se redak 155. o etoprofosu.

            Članak 3.
            Prijelazne mjere
            Države članice oduzimaju odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju etoprofos kao aktivnu tvar najkasnije do 21. rujna 2019.

            Članak 4.
            Razdoblje odgode
            Razdoblja odgode koja države članice odobre u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 moraju biti što kraća i moraju isteći najkasnije 21. ožujka 2020.

            Članak 5.
            Stupanje na snagu
            Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 28. veljače 2019.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

            (2)  Direktiva Komisije 2007/52/EZ od 16. kolovoza 2007. o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ radi uvrštavanja etoprofosa, pirimifos-metila i fipronila kao aktivnih tvari (SL L 214, 17.8.2007., str. 3.).

            (3)  Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.).

            (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

            (5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 844/2012 od 18. rujna 2012. o određivanju odredaba potrebnih za provedbu postupka obnavljanja odobrenja za aktivne tvari, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (SL L 252, 19.9.2012., str. 26.).

            (6)  EFSA (Europska agencija za sigurnost hrane), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance etoprofos (Zaključak o stručnom pregledu procjene rizika od uporabe aktivne tvari etoprofos kao pesticida). EFSA Journal 2018.;16(10):5290, 34 str. doi:10.2903/j.efsa.2018.5290. Dostupno na internetu: www.efsa.europa.eu.

            (7)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/917 оd 27. lipnja 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari alfa-cipermetrin, beflubutamid, benalaksil, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoksinil, kaptan, karvon, kloroprofam, ciazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, dikvat, etefon, etoprofos, etoksazol, famoksadon, fenamidon, fenamifos, flumioksazin, fluoksastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, Gliocladium catenulatum soj J1446, izoksaflutol, metalaksil-m, metiokarb, metoksifenozid, metribuzin, milbemektin, oksasulfuron, Paecilomyces lilacinus soj 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, propamokarb, protiokonazol, pimetrozin i s-metolaklor (SL L 163, 28.6.2018., str. 13.).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/695 оd 26. travnja 2019. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [„Gönci kajszibarack” (ZOZP)]

text:
                  6.5.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 118/9

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/695
         оd 26. travnja 2019.
         o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [„Gönci kajszibarack” (ZOZP)]
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
         budući da:

                     (1)

                     U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Mađarske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Gönci kajszibarack”, registriranu u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 484/2011 (2). Ta izmjena uključuje promjenu naziva „Gönci kajszibarack” u „Gönci kajszibarack”/„Gönci kajszi”.

                     (2)

                     Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3).

                     (3)

                     Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.
            Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Gönci kajszibarack” (ZOZP).

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 26. travnja 2019.

                  Za Komisiju,

                  u ime predsjednika,

               Phil HOGAN

                  Član Komisije

            (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

            (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 484/2011 od 18. svibnja 2011. o upisu naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Gönci kajszibarack (PGI)] (SL L 133, 20.5.2011., str. 4.).

            (3)  SL C 459, 20.12.2018., str. 24.