title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/379 оd 5. ožujka 2020. o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta

text:
                  6.3.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 69/14

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/379
         оd 5. ožujka 2020.
         o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 12. i članak 24. stavak 1.,
         nakon savjetovanja s državama članicama,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Pokretanje postupka

                     (1)

                     Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 7. lipnja 2019. antisubvencijski ispitni postupak u vezi s uvozom u Europsku uniju („Unija”) proizvodâ od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana („ojačanja od staklenih vlakana”) podrijetlom iz Egipta (ili „predmetne zemlje”) na temelju članka 10. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

                     (2)

                     Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europsko udruženje proizvođača staklenih vlakana („podnositelj pritužbe” ili „APFE”) 24. travnja 2019. podnijelo pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje u Uniji. Proizvođači koji čine 71 % ukupne proizvodnje proizvodâ od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana u Uniji podržali su pritužbu.

                     (3)

                     Prije pokretanja antisubvencijskog ispitnog postupka Komisija je obavijestila vladu Egipta („egipatska vlada”) da je primila pravilno dokumentiranu pritužbu te ju pozvala na konzultacije u skladu s člankom 10. stavkom 7. osnovne uredbe. Egipatska vlada odbila je ponudu za konzultacije, koje nisu održane, ali je dostavila dva skupa primjedbi u vezi s pokretanjem ispitnog postupka, jednu prije objave Obavijesti o pokretanju postupka i jednu nakon toga.

                     (4)

                     Komisija je 3. svibnja 2019. već pokrenula zasebni antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom u Uniju tih istih proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta i Bahreina (3). Komisija je 12. prosinca 2019. obavijestila sve zainteresirane strane da će se ispitni postupak nastaviti bez uvođenja privremenih antidampinških pristojbi.

                     (5)

                     Prije pokretanja ispitnog postupka egipatska vlada tvrdila je da pritužba nije uključivala dostatne dokaze o subvencioniranju ili šteti kojima bi se opravdalo pokretanje postupka. Njezine primjedbe u pogledu subvencioniranja razmotrene su u memorandumu o dostatnosti dokaza koji je stavljen u otvoreni spis, dok su njezine primjedbe u pogledu štete razmotrene u nastavku.

                     (6)

                     Nakon pokretanja postupka Komisija je zaprimila dodatne primjedbe od egipatske vlade, koja je ponovila svoja stajališta o subvenciji i ujedno dostavila podnesak u pogledu navoda o šteti prouzročenoj uvozom iz Egipta koji su navedeni u pritužbi.

                     (7)

                     Egipatska vlada najprije je analizirala podatke iz pritužbe koji se odnose na cijene na tržištu Unije iz 2017. i 2018. te istaknula da se prodajne cijene u EU-u nisu smanjile, a uvozne cijene iz Egipta snizile su se za samo 2 %.

                     (8)

                     Međutim, u toj analizi cijena uspoređene su samo dvije godine iz razmatranog razdoblja te stoga nije uzet u obzir cjelokupan skup podataka iz pritužbe, koji pokazuju cjelokupan razvoj uvoznih cijena i prodajnih cijena u EU-u, koje pokazuju pad uvoznih cijena i stagnirajuće prodajne cijene u EU-u.

                     (9)

                     Komisija je upozorila i na podatke navedene u uvodnim izjavama od 84. do 91. u nastavku o kretanjima cijena i zaključcima Komisije koji se temelje na cijelom skupu podataka.

                     (10)

                     Egipatska vlada analizirala je ekonomske pokazatelje navedene u pritužbi i zaključila da ne pokazuju materijalnu štetu. To nije u skladu s Komisijinom analizom podataka dostavljenih u pritužbi, koja jasno pokazuje štetu na temelju naglog smanjenja dobiti od 2016. do 2018.

                     (11)

                     Komisijina analiza makroekonomskih i mikroekonomskih pokazatelja podrobno je opisana u cijelom odjeljku 4.4. u nastavku.

                     (12)

                     Egipatska vlada zatim je navela druge uzroke materijalne štete, u slučaju da Komisija za njih pronađe dokaze. Tvrdila je da je šteta posljedica nedovoljnog tehnološkog razvoja, nedostatnog proizvodnog kapaciteta, smanjenja potražnje, povećanih troškova i uvoza iz drugih zemalja.

                     (13)

                     Pritužba se već bavi tim čimbenicima i pruža dokaze da je industrija Unije uložila u svoja postrojenja, kao i da ne postoji uzročno-posljedična veza između uvoza iz drugih zemalja i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

                     (14)

                     Komisija je ispitala sve te čimbenike i njezini su privremeni nalazi prikazani u cijelom odjeljku 5. u nastavku.

                     (15)

                     Komisija je ujedno od skupine korisnika ojačanja od staklenih vlakana iz Unije zaprimila podnesak o navodnoj šteti nastaloj zbog uvoza iz Egipta.

                     (16)

                     Primjedbe koje je iznijela ta skupina korisnika, koja je željela ostati anonimna, odnosile su se na nepostojanje štete 2015.; na obujam uvoza iz Egipta, za koji je smatrala da se vjerojatno neće dodatno povećati; i na ekonomske pokazatelje navedene u pritužbi.

                     (17)

                     Svi su ti čimbenici ponovno ispitani, a privremeni nalazi Komisije prikazani su u cijelom odjeljku 4. u nastavku. Komisija je potvrdila da je u fazi pokretanja postupka pritužba sadržavala dostatne dokaze o štetnom subvencioniranju.

                     (18)

                     Egipatska vlada i društvo Jushi Egypt također su izjavili da otpust uvoznih carina na sirovine nije subvencija u mjeri u kojoj se ti uvezeni proizvodi ponovno izvoze kao takvi ili prerađuju u proizvod na kraju proizvodnog lanca.

                     (19)

                     Komisija je potvrdila da, posebno ako su ispunjeni uvjeti iz članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe i njezinih priloga I., II. i III., samo pretjerani otpust uvoznih carina na sirovine čini subvenciju protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere te je tome posvetila posebnu pozornost tijekom ispitnog postupka.

                     (20)

                     Komisija je nadalje napomenula da se primjedba egipatske vlade nije odnosila na oslobođenja od uvoznih carina u pogledu proizvodne opreme.

               1.2.   Izmjena Obavijesti o pokretanju postupka

                     (21)

                     Komisija je 12. veljače 2020. u Službenom listu Europske unije (4)objavila Obavijest o izmjeni Obavijesti o pokretanju postupka.

                     (22)

                     Tijekom ispitnog postupka Komisija je pronašla dodatne dokaze o relevantnim subvencijama, koji nisu bili u potpunosti uključeni u Obavijest o pokretanju postupka od 7. lipnja 2019.

                     (23)

                     Konkretno, Komisija je utvrdila dodatne dokaze o povlaštenim zajmovima koje su subjekti u vlasništvu ili pod kontrolom kineske države dodijelili izravno društvu Jushi Egypt te neizravno preko njegova matičnog društva u Narodnoj Republici Kini.

                     (24)

                     Dokazi koje je Komisija pronašla u odnosu na te zajmove pokazuju da oni uključuju financijski doprinos koji bi se mogao pripisati vladi Egipta i da donose korist proizvođaču izvozniku predmetnog proizvoda.

                     (25)

                     Tijekom ispitnog postupka Komisija je utvrdila i druge elemente suradnje između Egipta i Narodne Republike Kine koji bi mogli biti relevantni za ispitivanje drugih praksi subvencioniranja koje su već navedene u Obavijesti o pokretanju postupka, kao što je ustupanje zemljišta uz manju naknadu od primjerene.

                     (26)

                     Stoga je Komisija u skladu s člankom 10. stavkom 7. osnovne uredbe odlučila uključiti te subvencije u opseg aktualnog ispitnog postupka i u skladu s time izmijeniti Obavijest od 7. lipnja 2019. S tim u vezi dodana je bilješka u spis te je egipatska vlada pozvana da održi konzultacije o tim dodatnim subvencijama.

               1.3.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

                     (27)

                     Ispitnim postupkom o subvencioniranju i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2018. do 31. ožujka 2019. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2016. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). Prema potrebi, Komisija je ispitala i podatke za razdoblje nakon razdoblja ispitnog postupka.

               1.4.   Evidentiranje

                     (28)

                     Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/199 (5) („Uredba o evidentiranju”) uvela obvezu evidentiranja uvoza predmetnog proizvoda tijekom trotjednog razdoblja prethodnog objavljivanja iz članka 24. stavka 5.a osnovne uredbe.

               1.5.   Zainteresirane strane

                     (29)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Usto, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila podnositelja pritužbe, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i egipatsku vladu, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce te udruženja za koja se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka te ih je pozvala na sudjelovanje.

                     (30)

                     Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.

                     (31)

                     Zainteresirane strane koje su već surađivale u zasebnom antidampinškom ispitnom postupku pozvane su da navedu da surađuju u oba ispitna postupka te ih se smatralo zainteresiranim stranama kada su to učinile. S obzirom na navedeno, Komisija je antidampinški i antisubvencijski ispitni postupak smatrala dvama zasebnim postupcima te je od zainteresiranih strana zatražila da u svojim podnescima jasno navedu upućuju li na antidampinški ispitni postupak, antisubvencijski ispitni postupak ili oboje.

               1.6.   Uzorkovanje

                     (32)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 27. osnovne uredbe.

               1.6.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

                     (33)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođačâ iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju najveće reprezentativne količine proizvodnje koja se razumno mogla ispitati u raspoloživom vremenu. Izvorno odabrani uzorak bio je isti kao i za zasebni antidampinški ispitni postupak koji se odnosio na isti proizvod podrijetlom iz Egipta i Bahreina.

                     (34)

                     Nisu zaprimljene primjedbe na odabir uzorka.

               1.6.2.   Odabir uzorka uvoznika

                     (35)

                     Da bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, da bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

                     (36)

                     Budući da su samo dva nepovezana uvoznika dostavila popunjene obrasce za uzorkovanje, uzorkovanje nije provedeno.

                     (37)

                     Ta su dva nepovezana uvoznika odabrana i za pregled u zasebnom antidampinškom ispitnom postupku.

               1.6.3.   Odabir uzorka proizvođačâ izvoznika iz Egipta

                     (38)

                     Komisija nije provela uzorkovanje proizvođačâ izvoznika iz Egipta jer je Jushi Group jedini proizvođač izvoznik predmetnog proizvoda u Egiptu.

               1.6.4.   Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

                     (39)

                     Komisija je upitnike poslala egipatskoj vladi, proizvođaču izvozniku, trima proizvođačima iz Unije u uzorku i dvama nepovezanim uvoznicima. Korisnicima je dostavljen upitnik kako bi ga ispunili, ako to žele, umjesto podnošenja podneska.

                     (40)

                     Odgovore na upitnike Komisiji su dostavili egipatska vlada, proizvođač izvoznik, svi proizvođači iz Unije u uzorku i oba nepovezana uvoznika. Zaprimljena su i dva ispunjena upitnika za korisnike.

                     (41)

                     Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencije, nastale štete i interesa Unije. Posjet radi provjere održan je u prostorima egipatske vlade, u Glavnoj upravi za gospodarsku zonu Sueskog kanala i Glavnoj upravi za ulaganja i slobodne zone, a u posjetu su sudjelovali i službenici drugih relevantnih ministarstava.

                     (42)

                     Metodologija i točnost podataka koje su prikupili podnositelji pritužbe za potrebe makroekonomskih pokazatelja bile su predmet posjeta radi provjere na temelju članka 26. osnovne uredbe koji je proveden u prostorima odvjetnikâ podnositeljâ pritužbe.

                     (43)

                     Posjeti radi provjere u skladu s člankom 26. osnovne uredbe obavljeni su u prostorima sljedećih društava:

                                       proizvođači iz Unije i povezana društva:

                                             —

                                             3B Fibreglass, Battice, Belgija,

                                             —

                                             Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Slovačka,

                                             —

                                             European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgija;

                                       nepovezani uvoznici iz Europske unije:

                                             —

                                             Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Ujedinjena Kraljevina,

                                             —

                                             Helm AG, Hamburg, Njemačka;

                                       nepovezani korisnici iz Europske unije:

                                             —

                                             Polykemi, Ystad, Švedska,

                                             —

                                             Društvo A (6);

                                       proizvođač izvoznik iz Egipta i povezana društva:

                                             —

                                             Jushi Group:

                                                         —

                                                         Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egipat,

                                                         —

                                                         Jushi France SAS, Francuska,

                                                         —

                                                         Jushi Italia srl, Italija,

                                                         —

                                                         Jushi Spain SA, Španjolska.

               2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1.   Proizvod iz ispitnog postupka

                     (44)

                     Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka jesu rezani strukovi od staklenih vlakana, dužine ne veće od 50 mm („rezani strukovi”); roving od staklenih vlakana, osim impregniranog i prevučenog te s gubitkom mase pri žarenju većim od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887) („roving”); i mat izrađen od filamentnih staklenih vlakana, osim mata od staklene vune („mat”) („proizvod iz ispitnog postupka”). Proizvod iz ispitnog postupka poznat je pod nazivom „ojačanja od staklenih vlakana”.

                     (45)

                     Predmetni proizvod jest proizvod iz ispitnog postupka podrijetlom iz Egipta.

                     (46)

                     Predmetni proizvod trenutačno je razvrstan u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (oznake TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026 i 7019120039).

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (47)

                     Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

                                 (a)

                                 predmetni proizvod;

                                 (b)

                                 proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Egipta;

                                 (c)

                                 proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                     (48)

                     Komisija je stoga odlučila da su za potrebe ovog ispitnog postupka ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) osnovne uredbe.

               3.   SUBVENCIONIRANJE

         3.1.   Subvencije i programi subvencioniranja u okviru ovog ispitnog postupka

                     (49)

                     Na temelju dostupnih informacija, uključujući informacije sadržane u pritužbi, Obavijesti o pokretanju postupka i odgovorima na Komisijin upitnik, Komisija je ispitala navodno subvencioniranje koje egipatska vlada provodi u okviru sljedećih subvencija:

                                 —

                                 politika davanja povlaštenih zajmova, kreditne linije, ostalo financiranje, osiguranje i jamstva,

                                 —

                                 odricanje od prihoda u okviru programâ oslobođenja od izravnih poreza i smanjenja izravnih poreza:

                                             —

                                             povlastice u pogledu poreza na dobit za poduzeća u posebnoj gospodarskoj zoni,

                                 —

                                 odricanje od prihoda u okviru programâ za neizravne poreze i uvozne carine:

                                             —

                                             oslobođenja od plaćanja poreza na dodanu vrijednost („PDV”) i sniženja uvoznih carina za upotrebu uvezene opreme,

                                             —

                                             oslobođenja od plaćanja PDV-a i oslobođenja od uvoznih carina za uvezene ulazne materijale koji su upotrijebljeni u proizvodnji izvezenih gotovih proizvoda,

                                 —

                                 roba i usluge koje osigurava vlada uz manju naknadu od primjerene:

                                             —

                                             energija koju osigurava vlada uz naknadu manju od primjerene,

                                             —

                                             zemljište koje osigurava vlada uz naknadu manju od primjerene.

               3.2.   Uvod

                     (50)

                     Navodno subvencioniranje u Egiptu odnosi se na Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. („Jushi Egypt”), društvo sa sjedištem u sueskoj zoni gospodarske i trgovinske suradnje između Kine i Egipta. Zona obuhvaća područje od 7,34 km2, koje je podijeljeno na početno područje od 1,34 km2 i razvojno područje od 6 km2.

                     (51)

                     Šire područje od 20 km2 na kojem se nalazila sueska zona gospodarske i trgovinske suradnje u sjeverozapadnom dijelu gospodarske zone Sueskog kanala egipatska je vlada 2002. službeno klasificirala kao posebnu gospodarsku zonu (7). Tako su se odredbe egipatskog Zakona br. 83/2002 o gospodarskim zonama posebnog karaktera („Zakon 83/2002”) sada primjenjivale i na suesku zonu gospodarske i trgovinske suradnje.

                     (52)

                     Egipat je 2014. pokrenuo „Razvojni plan za koridor Sueskog kanala”. U kontekstu tog plana posebna gospodarska zona 2015. službeno je uključena u širu gospodarsku zonu Sueskog kanala („gospodarska zona Sueskog kanala”), a obuhvaćala je cijelo područje oko Sueskog kanala od 461 km2. Cijelo se područje sada smatra „gospodarskim područjem posebnog karaktera” u skladu sa Zakonom 83/2002 i njegovim izmjenama (8). Trgovačka društva koja su smještena na tom posebnom području uživaju povlašteni tretman kako je navedeno u programima subvencija navedenima u nastavku.

               3.3.   Oslobođenja od plaćanja PDV-a i sniženja uvozne carine za uvezenu opremu

                     (53)

                     Tim se programom omogućava oslobođenje od plaćanja PDV-a i uvoznih carina na uvoz opreme koju društva smještena u zoni Sueskog kanala upotrebljavaju u postupku proizvodnje.

               3.3.1.   Analiza

                     (54)

                     Pravne su osnove ovog programa:

                                 (a)

                                 Zakon br. 83/2002 o gospodarskim zonama posebnog karaktera („Zakon 83/2002”);

                                 (b)

                                 Uredba predsjednika Arapske Republike Egipta o Zakonu br. 27/2015 kojom se mijenjaju određene odredbe Zakona o gospodarskoj zoni posebnog karaktera koji je donesen Zakonom br. 83/2002 („Zakon 27/2015”);

                                 (c)

                                 Zakon o ulaganjima, koji je donesen Zakonom br. 72 iz 2017.;

                                 (d)

                                 nacrt rezolucije predsjednika vlade br. 2310 iz 2017. o donošenju provedbenih propisa Zakona o ulaganjima koji je donesen na temelju Zakona br. 72 iz 2017.;

                                 (e)

                                 Zakon o PDV-u, koji je donesen Zakonom br. 67 iz 2016.;

                                 (f)

                                 izvršni propisi Zakona o PDV-u, Odluka Ministarstva financija br. 66/2017.

               3.3.2.   Nalazi ispitnog postupka

                     (55)

                     U skladu s člankom 22. Zakona 83/2002, kako je izmijenjen Zakonom 27/2015, zona Sueskog kanala dio je zasebnog carinskog područja na temelju uredbe koju je izdao ministar financija. Funkcioniranje tog zasebnog carinskog područja pod nadzorom je vrhovnog carinskog odbora, koji je osnovao predsjednik uprave nadležne za tu zonu.

                     (56)

                     Nadalje, u skladu s člankom 42. Zakona 83/2002, oprema, alati ili uređaji iz uvoza oslobođeni su od plaćanja poreza i carina ako su namijenjeni proizvedenoj robi ili uslugama za odobrenu aktivnost unutar gospodarske zone Sueskog kanala. S druge strane, budući da gospodarska zona Sueskog kanala nije isključivo izvozna zona, potrebno je platiti sve poreze i carine za sve proizvode koji se puštaju na domaće tržište izvan te zone.

                     (57)

                     Konačno, u skladu s relevantnim zakonima, trgovačka društva smještena izvan zone Sueskog kanala unaprijed plaćaju PDV na uvoz i odbijaju ga od PDV-a na svoju domaću prodaju ili, ako je primjenjivo, na njega ostvaruju povrat prilikom izvoza gotovih proizvoda.

                     (58)

                     Za društva smještena u zoni Sueskog kanala PDV na uvoz inicijalno se ne naplaćuje, u skladu s pismom namjere o tom pitanju koje su razmijenili Ministarstvo financija i opća uprava za zonu Sueskog kanala.

                     (59)

                     Komisija je utvrdila da su PDV i uvozne carine na opremu koju je uvozilo društvo Jushi Egypt od 2017. i tijekom razdoblja ispitnog postupka bili zadržani. Društvo je prije 2017. doista plaćalo svoje uvozne carine i PDV/opći porez na promet (9) na uvezenu opremu jer tada još nije bilo ušlo u zonu Sueskog kanala. Međutim, od 2017. društvo Jushi Egypt uključeno je u porezni i administrativni režim zone Sueskog kanala te je time steklo pogodnosti od povlaštenih poreznih tretmana unutar zone, uključujući oslobođenje od plaćanja PDV-a i carina.

                     (60)

                     U Egiptu načelno je na snazi pravilo prema kojem bi poduzeća koja kupuju strojeve na koje se primjenjuje stopa PDV-a od 5 % trebala upotrijebiti te iznose kao odbitak za buduća plaćanja (10). Međutim, ako se potražni saldo zadržava tijekom više od šest uzastopnih poreznih razdoblja (u mjesecima), što je slučaj za društva koja se u velikoj mjeri bave izvozom i koja ne mogu prebiti bilo koji pretporez kao odbitak za buduća plaćanja, registrirana osoba mora podnijeti zahtjev u pisanom obliku i navesti iznos potražnog salda. Egipatska porezna uprava trebala bi provjeriti točnost bilance i izvršiti povrat u roku od 45 dana od datuma podnošenja zahtjeva.

                     (61)

                     Međutim, ispitnim postupkom otkriveno je da egipatska vlada u praksi ne vraća unaprijed plaćeni PDV, zbog čega za ta trgovačka društva porez predstavlja stvarni trošak. Analiza preplaćenog PDV-a/općeg poreza na promet iznesena u godišnjim izvješćima društva Jushi Egypt za razdoblje 2016.–2018. pokazala je da iznosi koje egipatska vlada duguje tom društvu nisu bili plaćeni ni nakon nekoliko godina (11), a društvo Jushi Egypt potvrdilo je da ne očekuje da će dobiti taj povrat (12).

                     (62)

                     Također je potrebno uzeti u obzir da, s obzirom na to da će se oprema koja se upotrebljava u proizvodnji proizvoda, uključujući proizvod iz ispitnog postupka, najvjerojatnije upotrebljavati tijekom cijelog svojeg korisnog vijeka uporabe na državnom području Egipta bez ponovnog izvoza ili prodaje na domaćem tržištu, nema razloga za odobravanje oslobođenja od plaćanja carina i PDV-a na njezinu kupnju, izuzevši pogodnosti za društva koja su smještena u zoni Sueskog kanala. Stoga je riječ o odricanju od prihoda u obliku carina i PDV-a, koji nije potrebno platiti bez valjanog opravdanja jer se ta oprema upotrebljava za lokalnu proizvodnju proizvoda iz ispitnog postupka za koji proizvođači smješteni izvan zone Sueskog kanala obično plaćaju carine i PDV.

                     (63)

                     Stoga, budući da je društvo Jushi Egypt 2017. postalo podložno povlaštenom tretmanu u okviru pravnog režima zone Sueskog kanala, ostvarilo je koristi od de facto oslobođenja od plaćanja PDV-a na uvoz strojeva. To oslobođenje predstavlja odricanje od prihoda jer, kako je navedeno u prethodnim stavcima, iako bi PDV na kraju trebao biti vraćen, u biti nema dokaza da je egipatska vlada društvu Jushi Egypt vratila PDV koji je u prošlosti plaćen na strojeve. Dostupni dokazi doista su pokazali da društvo Jushi Egypt nije dobivalo te povrate dok se nalazilo izvan zone Sueskog kanala.

                     (64)

                     Društva koja su smještena u zoni Sueskog kanala, koja ne moraju unaprijed platiti PDV, dobivaju de facto oslobođenje od plaćanja PDV-a koje ih štedi od nastanka stvarnog troška, uz smanjenje administrativnog opterećenja koje proizlazi iz zahtjeva za povrat PDV-a ili prijeboj preplaćenog PDV-a. Isti se zaključak još jasnije primjenjuje u pogledu oslobođenja od plaćanja uvoznih carina na uvezenu opremu.

               3.3.3.   Zaključak

                     (65)

                     S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je privremeno zaključila da navedeni program pruža financijski doprinos u obliku prihoda kojih se egipatska vlada odrekla u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe jer su prihvatljiva poduzeća oslobođena od plaćanja PDV-a i/ili tarifa koje bi inače bila obvezna plaćati. Njime društva primatelji ostvaruju i korist u smislu članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer su u boljem financijskom položaju nego što bi to bila u slučaju nepostojanja navedenog programa. Dapače, u slučaju nepostojanja programa plaćala bi PDV i uvozne carine pri uvozu opreme.

                     (66)

                     Program je specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer nije općenito primjenjiv u Egiptu, već se primjenjuje samo na trgovačka društva koja su smještena u gospodarskim zonama posebnog karaktera, kao što je zona Sueskog kanala. U skladu sa zakonodavstvom na temelju kojeg djeluje nadležno tijelo pristup tom programu ograničen je na poduzeća koja su smještena u takvim gospodarskim zonama posebnog karaktera.

               3.3.4.   Izračun iznosa subvencije

                     (67)

                     Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelja, za koju je utvrđeno da je postojala tijekom razdoblja ispitnog postupka. Smatra se da je korist za primatelja uključivala:

                                 (a)

                                 iznos carinskih pristojbi na uvezenu opremu kupljenu od 2017. od čijeg je plaćanja primatelj bio oslobođen. Kako bi se iznos protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere sigurno odnosio samo na razdoblje ispitnog postupka, ostvarena korist amortizirana je tijekom korisnog vijeka uporabe opreme u skladu s redovitim računovodstvenim postupcima društva, osim za jednu od kategorija imovine u kojoj je razdoblje amortizacije prilagođeno kako bi bolje odražavalo stvarni korisni vijek uporabe, kako su provjerile službe Komisije.

                                 (b)

                                 Kada je riječ o odricanju od prihoda u obliku de facto oslobođenja od PDV-a, korist je izračunana na temelju punog iznosa PDV-a koji se obično plaća, ali koji nije plaćen tijekom razdoblja ispitnog postupka na kupnju uvezene opreme (tijekom RIP-a).

                     (68)

                     Privremeno utvrđen iznos subvencije s obzirom na tu vrstu subvencija tijekom razdoblja ispitnog postupka za proizvođača izvoznika iznosio je 0,78 %.

               3.4.   Oslobođenja od plaćanja PDV-a i sniženja uvozne carine za uvezene materijale

                     (69)

                     U skladu sa Zakonom 83/2002, subjekti koji posluju u posebnoj gospodarskoj zoni smiju uvoziti materijale bez plaćanja carinskih pristojbi, porezâ na promet ili drugih poreza ili pristojbi koje bi inače morali platiti, pod uvjetom da se ti uvezeni materijali ponovno izvezu kao takvi ili prerade u proizvod na kraju proizvodnog lanca koji se potom izvozi.

               3.4.1.   Pravna osnova

                     (70)

                     Pravne su osnove ovog programa:

                                 —

                                 Zakon br. 83/2002 o gospodarskim zonama posebnog karaktera („Zakon 83/2002”),

                                 —

                                 Uredba predsjednika vlade br. 1625 iz 2002. kojom se donose provedbeni propisi Zakona o gospodarskim zonama posebnog karaktera,

                                 —

                                 Uredba predsjednika Arapske Republike Egipta o Zakonu br. 27/2015 kojom se mijenjaju određene odredbe Zakona o gospodarskoj zoni posebnog karaktera koji je donesen Zakonom br. 83/2002 („Zakon 27/2015”),

                                 —

                                 Zakon o ulaganjima, koji je donesen Zakonom br. 72 iz 2017.,

                                 —

                                 nacrt rezolucije predsjednika vlade br. 2310 iz 2017. o donošenju provedbenih propisa Zakona o ulaganjima, koji je donesen na temelju Zakona br. 72 iz 2017.,

                                 —

                                 Zakon o PDV-u, koji je donesen Zakonom br. 67 iz 2016.,

                                 —

                                 izvršni propisi Zakona o PDV-u, Odluka Ministarstva financija br. 66/2017.

               3.4.2.   Nalazi ispitnog postupka

                     (71)

                     Kao što je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 46., zona Sueskog kanala dio je zasebnog carinskog područja. U skladu s člankom 42. Zakona 83/2002, sirovine, zalihe, rezervni dijelovi i svi drugi materijali ili komponente koji su uvezeni iz drugih zemalja oslobođeni su od plaćanja poreza i carina ako su namijenjeni proizvedenoj robi ili uslugama za odobrenu aktivnost unutar zone Sueskog kanala. S druge strane, potrebno je platiti sve poreze i carine za sve proizvode koji se puštaju na domaće tržište izvan zone Sueskog kanala.

                     (72)

                     Komisija je tijekom ispitnog postupka utvrdila da je, u skladu s odredbama prethodno navedenog članka Zakona 83/2002, društvo Jushi Egypt bilo oslobođeno od plaćanja PDV-a i uvozne carine na uvoz ulaznih materijala koji se upotrebljavaju u proizvodnji izvezenih gotovih proizvoda (i posebno predmetnog proizvoda).

                     (73)

                     Kada je riječ o oslobođenju od uvoznih carina, čini se da je takav sustav istovjetan programu povrata uvoznih naknada kako je opisan u točki (i) Priloga I. osnovnoj uredbi. U skladu s točkom (i) Priloga I. zamjenski sustavi povrata mogu predstavljati izvoznu subvenciju u mjeri u kojoj rezultiraju prevelikim povratom uvoznih naknada naplaćenih prvobitno na uvozne ulazne faktore za koje se traži povrat.

                     (74)

                     Kako bi utvrdila je li postojao takav pretjerani otpust carina, u skladu s točkom II. Priloga III. osnovnoj uredbi Komisija je od egipatske vlade zatražila dodatne informacije općenito o sustavu povrata uvoznih naknada te konkretnije o postojanju i učinkovitoj primjeni popratnih postupaka praćenja i provjere.

                     (75)

                     Na temelju prvotno primljenih informacija činilo se da je egipatska vlada uspostavila zakonodavni okvir za praćenje sustava povrata carine, uključujući, prema potrebi, povrat plaćenih uvoznih carina. Međutim, tijekom posjeta radi provjere u društvu Jushi Egypt pokazalo se da se taj okvir ne primjenjuje učinkovito u praksi.

                     (76)

                     Društvo Jushi Egypt nije plaćalo nikakve uvozne carine (ili PDV) na kupnju materijala tijekom razdoblja ispitnog postupka, neovisno o tome je li se on upotrebljavao za domaću ili za izvoznu prodaju gotovih proizvoda. Obično je potrebno uplatiti polog na blokirani račun carinskih tijela s kojeg se mogu povremeno naplaćivati naknade. Međutim, tijekom razdoblja ispitnog postupka nije bilo uplate pologa niti su tijela naplatila iznose.

                     (77)

                     Nakon razdoblja ispitnog postupka društvo Jushi Egypt izvršilo je uplatu manjeg iznosa egipatskim vlastima, navodno za pokrivanje pretjeranog otpusta za domaću prodaju. Međutim, nisu dostavljeni nikakvi dokazi da je to plaćanje doista izvršeno za pretjerani otpust domaće prodaje ili da je povezano s domaćom prodajom ostvarenom tijekom razdoblja ispitnog postupka. Postoje, međutim i dokazi da je društvo Jushi Egypt primilo povrat uvoznih carina plaćenih u prethodnim razdobljima, tj. prije nego što je dobilo oslobođenje od plaćanja uvoznih carina.

                     (78)

                     Nakon daljnjih dijaloga s egipatskom vladom zaprimljene su dodatne informacije koje su pokazale da je tijekom razdoblja ispitnog postupka okvir za praćenje i provjeru za naplatu carinskih pristojbi u zoni Sueskog kanala zapravo još bio u fazi razvoja. Na primjer, Odbor za prilagodbu bilanci uvoznih carina osnovan je tek 2019. na temelju Uredbe voditelja carinskog tijela br. 158, uspostava odbora za carinsku inspekciju 2019. bila je još u tijeku, a postupci ovrhe nisu bili doneseni. Stoga je Komisija privremeno zaključila da ne postoji učinkovit i pravilan sustav povrata carine.

                     (79)

                     Osim toga, kao što je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 50., u zoni Sueskog kanala PDV-a na uvezenu robu zadržava se umjesto plaćanja unaprijed. Porezna tijela zadržavaju samo pravo na naknadni povrat PDV-a.

                     (80)

                     Ispitnim postupkom otkriveno je i da se za određene ulazne faktore koje je društvo Jushi Egypt upotrebljavalo u proizvodnom procesu od dobavljača sa sjedištem u Egiptu PDV naplaćivao po standardnoj stopi bez obzira na činjenicu da je društvo imalo sjedište u posebnoj zoni u kojoj se PDV obično ne naplaćuje. Te su transakcije dovele do odbitka PDV-a za društvo Jushi Egypt. S druge strane, prodaja ulaznih faktora između društava koja su smještena u posebnoj zoni nije podlijegala domaćem PDV-u bez obzira na to bi li roba proizvedena s pomoću tih ulaznih materijala bila izvezena ili prodana na domaćem tržištu. Društvo Jushi Egypt nije uspjelo pokazati koji su ulazni faktori (domaći ili uvezeni) upotrijebljeni ili potrošeni u proizvodima koji se izvoze ili prodaju na domaćem tržištu.

                     (81)

                     Svi ti elementi pokazuju da ta posebna zona nije klasična zona proizvodnje za izvoz i da se razlikuje i od drugih posebnih slobodnih zona koje postoje u Egiptu, odnosno da je riječ o jedinstvenoj i hibridnoj posebnoj zoni koja se zbog svojih brojnih posebnih značajki razlikuje od drugih zona. Čini se da se primjenjivi zakoni i propisi u toj zoni u praksi ne primjenjuju, stoga je Komisija svoje nalaze privremeno temeljila na svojem shvaćanju rada u zoni u praksi.

                     (82)

                     Dodatno je važno napomenuti da nepostojanje upravnih tijela nadležnih za upravljanje poreznim sustavom i svim poreznim obvezama u vezi s posebnim poreznim sustavom koji se primjenjuje u zoni te za njihov nadzor i provedbu, upućuje na to da je riječ o jedinstvenom području na kojem su društva s poslovnim nastanom u toj zoni potpuno slobodna slijediti ili izbjeći porezna pravila bez ikakvih posljedica. Stoga je, s obzirom na posebne okolnosti u toj zoni i na temelju dostupnih informacija, Komisija privremeno odlučila oslobođenja od plaćanja PDV-a na uvezene ulazne faktore smatrati de facto oslobođenjem od plaćanja tog PDV-a, bez obzira na to jesu li ulazni faktori kasnije ugrađeni u gotove proizvode koji se izvoze ili prodaju na domaćem tržištu.

               3.4.3.   Zaključak

                     (83)

                     Komisija je stoga privremeno zaključila da sustav egipatske vlade za praćenje povrata carine nije učinkovito primijenjen i da ga se takvim ne može smatrati zbog svih razloga objašnjenih u prethodnom odjeljku i sažetih u uvodnoj izjavi 73. Zapravo, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 68. i 70., ispitni postupak pokazao je da egipatska vlada uopće nije osnovala tijelo nadležno za upravljanje poreznim obvezama i njihovu provedbu za subjekte koji su smješteni u zoni, uključujući carine i PDV na uvezene materijale.

                     (84)

                     Nadalje, Komisija je utvrdila da je navodni sustav povrata carine za ulazne faktore koji se upotrebljavaju u proizvodnji izvezenih gotovih proizvoda doveo do odricanja od prihoda, što predstavlja subvenciju protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe jer one rezultiraju prevelikim povratom uvoznih naknada naplaćenih prvobitno na uvozne ulazne faktore za koje se traži povrat. Egipatska vlada nije provela ni daljnje ispitivanje predmetnih transakcija.

                     (85)

                     Ti su pretjerani otpusti specifični i u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se općenito ne primjenjuju u Egiptu, već se primjenjuju samo na društva koja su smještena u zoni Sueskog kanala.

                     (86)

                     Nadalje, de facto oslobođenje od plaćanja PDV-a na uvezene materijale predstavlja financijski doprinos u obliku prihoda kojih se egipatska vlada odrekla u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe jer su prihvatljiva poduzeća oslobođena od plaćanja PDV-a koji bi inače bila obvezna plaćati. Time se poduzećima primateljima dodjeljuju i koristi u smislu članka 3. stavka 2. osnovne uredbe. Program je specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se oslobođenje od plaćanja PDV-a zakonodavstvom ograničava samo na poduzeća koja su smještena u zoni Sueskog kanala.

               3.4.4.   Izračun iznosa subvencije

                     (87)

                     Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelja, za koju je utvrđeno da je postojala tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (88)

                     Kada je riječ o uvoznim carinama, smatra se da se korist za primatelja odnosi na razliku između iznosa dospjelih uvoznih carina tijekom razdoblja ispitnog postupka i stvarnog iznosa izvoznih carina plaćenog tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (89)

                     Kako bi odredila iznos dospjelih uvoznih carina, Komisija je smatrala da je prosječni omjer potrošnje za sve vrste gotovih proizvoda jednak zbog toga što svi pripadaju istoj općoj kategoriji proizvoda. Komisija je omjer potrošnje temeljila na evidencijama proizvođača izvoznika. Zatim je, kao prvo, utvrdila količinu materijala uvezenih tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kao drugo, izračunala je omjer između domaće prodaje i ukupne prodaje društva Jushi Egypt. Kao treće, primijenila je taj omjer domaće prodaje na ukupan obujam uvezenih materijala te utvrdila količinu uvezenih materijala na koju bi trebalo platiti uvozne carine.

                     (90)

                     Naposljetku, kako bi utvrdila iznos koristi, Komisija je izračunala iznos dospjele uvozne carine na količine materijala koji se upotrebljavaju u proizvodnji robe koja se prodaje na domaćem tržištu.

                     (91)

                     Kada je riječ o odricanju od prihoda u obliku de facto oslobođenja od PDV-a, korist je izračunana na temelju punog iznosa PDV-a koji se obično plaća, ali koji nije plaćen tijekom razdoblja ispitnog postupka na kupnju uvezenih ulaznih faktora.

                     (92)

                     Privremeno utvrđen iznos subvencije s obzirom na tu vrstu subvencija tijekom razdoblja ispitnog postupka za proizvođače izvoznike iznosio je 7,42 %.

               3.5.   Porez na dohodak

                     (93)

                     Pravne su osnove ovog programa:

                                 —

                                 Zakon o porezu na dobit, koji je donesen Zakonom br. 91 iz 2005., i

                                 —

                                 Odluka Ministarstva ulaganja br. 16 iz 2017. o dodavanju dopune (A) pod nazivom „Učinci promjena tečaja valuta” egipatskom računovodstvenom standardu br. 13.

               3.5.1.   Analiza

                     (94)

                     Društvo Jushi Egypt podliježe uobičajenom egipatskom porezu na dohodak u iznosu od 22,5 %.

                     (95)

                     Egipatska vlada odlučila je 2016. na temelju preporuke Međunarodnog monetarnog fonda promijeniti fiksni tečaj egipatske funte („EGP”) u promjenjivi tečaj. Zbog toga je egipatska funta u roku od mjesec dana izgubila oko polovinu svoje vrijednosti u odnosu na druge važne valute kao što su USD i EUR. Kako bi se riješio problem te iznenadne fluktuacije valuta, egipatska vlada izdala je poseban računovodstveni standard i posebno porezno pravilo za postupanje s tečajnim razlikama. Zbog toga je trgovačkim društvima bilo dopušteno da zbog devalvacije EGP-a od svojeg oporezivog prihoda odbiju tečajne razlike u većoj mjeri.

                     (96)

                     Iako je to zakonodavstvo općenito bilo primjenjivo na sva društva u Egiptu i cilj mu je bio nadoknaditi negativne učinke devalvacije egipatske valute, njime je de facto stvorena znatna korist za ograničen broj trgovačkih društava u Egiptu, tj. društva koja su usmjerena na izvoz i posluju gotovo u potpunosti u stranim valutama kao što su USD ili EUR. Ta posebna kategorija trgovačkih društava nije pretrpjela nikakav stvarni gubitak kao posljedicu devalvacije EGP-a, već je mogla imati koristi od posebnog računovodstvenog standarda koji je izdala egipatska vlada u porezne svrhe. Zbog toga se čini da društva koja posluju u stranoj valuti ostvaruju gubitke u porezne svrhe, iako njihova financijska situacija može pokazati pozitivnu dobit. Nasuprot tome, egipatska trgovačka društva koja u poslovanju upotrebljavaju EGP pretrpjela su stvarne gubitke koji su realno utjecali na njihovo poslovanje, što je riješeno posebnim poreznim pravilom koje je izdala egipatska vlada.

                     (97)

                     Društvo Jushi Egypt ostvarilo je nerazmjerne koristi od te mjere jer je istraga pokazala da to društvo posluje gotovo isključivo u USD ili EUR te da nema gotovo nikakvih transakcija u egipatskim funtama. Društvo je doista gotovo isključivo usmjereno na izvoz i uvozi gotovo svu svoju opremu, a njegovi se zajmovi i kupnja velikog dijela njegovih materijala odvijaju u stranim valutama. Kao rezultat toga, gubici koje je društvo Jushi Egypt zabilježilo zbog devalvacije EGP-a, posebno zbog znatnih zajmova u stranoj valuti, nisu stvarni i upotrebljavaju se samo u porezne svrhe za smanjenje oporezivog prihoda.

                     (98)

                     Usto, porezni odbitak trebao je biti privremena mjera koja se primjenjivala samo na transakcije pogođene devalvacijom. Unatoč tome, u razdoblju ispitnog postupka društvo Jushi Egypt i dalje je oduzimalo znatne iznose od svojeg oporezivog prihoda u okviru ostvarenih i neostvarenih tečajnih razlika. Društvo je zbog toga, sudeći prema njegovim prijavama poreza na dohodak, ostvarivalo gubitke iako su njegovi financijski izvještaji pokazivali pozitivnu i održivu dobit.

               3.5.2.   Zaključak

                     (99)

                     S obzirom na prethodno navedena razmatranja Komisija je zaključila da te porezne olakšice čine prihod kojeg se egipatska vlada odriče u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe i pružaju korist na temelju članka 3. stavka 2. osnovne uredbe.

                     (100)

                     Osim toga, de facto su specifične za proizvođača izvoznika Jushi Egypt u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (c) osnovne uredbe jer ih uglavnom upotrebljava ograničena skupina društava koja posluju gotovo isključivo u stranim valutama.

               3.5.3.   Izračun iznosa subvencije

                     (101)

                     Korist za društvo Jushi Egypt utvrđena je na temelju informacija sadržanih u prijavi poreza na dohodak za 2018. Prvo, utvrđen je iznos koji je odbijen od oporezivog prihoda u skladu s odredbom navedenom u odjeljku 3.5.1. Drugo, na taj odbijeni iznos primijenjena je opća porezna stopa od 22,5 %. Naposljetku, taj je iznos izražen kao postotak ukupnog prometa društva Jushi Egypt u razdoblju ispitnog postupka.

                     (102)

                     Iznosi subvencije utvrđeni za taj program izravnog oporezivanja iznosili su 1,68 % za društvo Jushi Egypt.

               3.6.   Ostali programi

                     (103)

                     U pogledu svih ostalih programa navedenih u prethodnoj uvodnoj izjavi 43. Komisija nastavlja ispitni postupak, među ostalim s obzirom na izmjene Obavijesti o pokretanju postupka navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi 18.

               3.7.   Zaključak o subvencioniranju

                     (104)

                     Komisija je za proizvođača izvoznika izračunala iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere u skladu s odredbama osnovne uredbe tako što je ispitala svaku subvenciju ili program subvencija te je zbrojila te iznose kako bi izračunala ukupan iznos subvencioniranja za proizvođača izvoznika tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kako bi izračunala ukupni iznos subvencija u nastavku, Komisija je prvo izračunala postotak subvencioniranja, a to je iznos subvencije kao postotak ukupnog prometa društva. Taj je postotak zatim upotrijebljen za izračun subvencije dodijeljene izvozu predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Zatim je izračunan iznos subvencije po toni predmetnog proizvoda izvezenog u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka, a marže prikazane u nastavku izračunane su kao postotak vrijednosti troškova, osiguranja i vozarina („CIF”) istog izvoza po toni.

                     (105)

                     S obzirom na punu suradnju egipatskih proizvođača izvoznika, iznos za „sva ostala društva” privremeno je utvrđen na razini jedinog egipatskog proizvođača izvoznika.

                        Tablica 1.

                        Privremene stope subvencije

                                 Društvo

                                 Privremena stopa subvencije

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Sva ostala društva

                                 8,7 %

               4.   ŠTETA

         4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                     (106)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka sedam proizvođača iz Unije proizvodilo je istovjetan proizvod. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 9. stavka 1. osnovne uredbe.

                     (107)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama 31. i 32., Komisija je odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak je sadržavao tri proizvođača iz Unije koji čine 68 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (108)

                     Komisija je na temelju informacija koje je prikupio podnositelj pritužbe i koje su provjerene tijekom ispitnog postupka utvrdila da je ukupna proizvodnja ojačanja od staklenih vlakana u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila otprilike 695 000 tona.

                        Tablica 2.

                        Proizvodnja u Uniji

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIP

                                 Ukupna proizvodnja u Uniji (u tonama)

                                 701 611

                                 694 178

                                 693 123

                                 695 324

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    99

                                    99

                                 Izvor: podnositelj pritužbe

                     (109)

                     Ukupna proizvodnja u Uniji ostala je stabilna u razdoblju od 2016. do kraja razdoblja ispitnog postupka, iz čega je vidljivo neznatno smanjenje.

               4.2.   Potrošnja u Uniji

                     (110)

                     Komisija je potrošnju ojačanja od staklenih vlakana u Uniji utvrdila tako što je uvoz ojačanja od staklenih vlakana u Uniju dodala prodaji industrije Unije na tržištu Unije.

                     (111)

                     Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 3.

                        Potrošnja u Uniji

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIP

                                 Ukupna potrošnja u Uniji (u tonama)

                                 978 454

                                 1 045 331

                                 1 058 263

                                 1 027 982

                                    Indeks

                                    100

                                    107

                                    108

                                    105

                                 Izvor: podnositelj pritužbe, baza podataka Surveillance 2

                     (112)

                     Potrošnja ojačanja od staklenih vlakana u Uniji porasla je od početka do kraja razmatranog razdoblja za 5 %; međutim, godišnji trend pokazuje da se potrošnja neznatno razlikuje tijekom cijelog razdoblja.

               4.3.   Uvoz iz predmetne zemlje

         4.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

                     (113)

                     Komisija je obujam uvoza i njegov tržišni udio utvrdila na temelju podataka iz baze podataka Surveillance 2 (13).

                     (114)

                     Uvoz ojačanja od staklenih vlakana u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

                        Tablica 4.

                        Obujam uvoza i tržišni udio

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIP

                                 Obujam uvoza iz Egipta (u tonama)

                                 50 529

                                 95 865

                                 146 304

                                 144 169

                                    Indeks

                                    100

                                    190

                                    290

                                    285

                                 Tržišni udio (%)

                                 5

                                 9

                                 14

                                 14

                                    Izvor: baza podataka Surveillance 2

                     (115)

                     Uvoz ojačanja od staklenih vlakana iz Egipta naglo se povećao od 2016. do 2018., gotovo se utrostručivši. Stoga se utrostručio i tržišni udio tog uvoza, u kontekstu porasta potrošnje od 5 %.

               4.3.2.   Cijene uvoza iz predmetne zemlje i sniženje cijena

                     (116)

                     Prosječne uvozne cijene u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 5.

                        Uvozna cijena

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIP

                                 Uvozne cijene iz Egipta (EUR po toni)

                                 993

                                 918

                                 898

                                 904

                                    Indeks

                                    100

                                    92

                                    90

                                    91

                                    Izvor: baza podataka Surveillance 2

                     (117)

                     Očito je da su se uvozne cijene iz Egipta smanjivale tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom RIP-a razlika između tih uvoznih cijena i prodajnih cijena u EU-u (tablica 9.) iznosila je oko 20 %.

                     (118)

                     Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:

                                 1.

                                 ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje egipatski proizvođači naplaćuju prvom neovisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena troškova, osiguranja i vozarina („CIF”) uz odgovarajuća usklađivanja za troškove nakon uvoza; i

                                 2.

                                 ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođačâ iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije.

                     (119)

                     Komisija je usporedila cijene prema vrsti proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja sniženja i popusta.

                     (120)

                     Ako je egipatski proizvođač prvom neovisnom kupcu na tržištu Unije prodavao preko povezanog prodajnog društva sa sjedištem u EU-u, cijena uvoza utvrđena je na temelju cijena CIF, ali je ta cijena prilagođena kako bi se u obzir uzeli troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit povezanog uvoznika.

                     (121)

                     Usporedba prema vrsti proizvoda bila je moguća zahvaljujući upotrebi kontrolnog broja proizvoda („PCN”) za opis vrsta proizvoda ojačanja od staklenih vlakana koje se izvoze u EU iz Egipta i koje prodaju proizvođači iz Unije u uzorku.

                     (122)

                     Izračun je pokazao ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena koja je rezultat uvoza društva Jushi Egypt na tržište Unije od 16 %.

                     (123)

                     Stoga je Komisija privremeno utvrdila da su cijene egipatskog uvoza znatno niže od cijena industrije Unije.

               4.4.   Gospodarski položaj industrije Unije

         4.4.1.   Opće napomene

                     (124)

                     U skladu s člankom 8. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                     (125)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 17. do 20., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja štete i negativnog učinka na razinu prodajnih cijena, prodanih količina, tržišnog udjela i dobiti industrije Unije.

                     (126)

                     Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje ocijenila na temelju podataka iz odgovorâ na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i informacija koje je dostavio podnositelj pritužbe. Mikroekonomski pokazatelji temeljili su se na podacima iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači u uzorku.

                     (127)

                     Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

                     (128)

                     Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina iznosa subvencioniranja i oporavak od prethodnog subvencioniranja ili dampinga.

                     (129)

                     Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

               4.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

         4.4.2.1.   Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (130)

                     Ukupni proizvodni kapacitet Unije i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 6.

                        Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIP

                                 Proizvodni kapacitet (u tonama)

                                 759 107

                                 760 104

                                 753 688

                                 751 098

                                    Indeks

                                    100

                                    100

                                    99

                                    99

                                 Iskorištenost kapaciteta (%)

                                 92

                                 91

                                 92

                                 93

                                    Izvor: podnositelj pritužbe

                     (131)

                     Proizvodni kapacitet ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. To je zato što se kapacitet prvenstveno temelji na broju peći koje napajaju proizvodne linije, a povećanje kapaciteta iznimno je kapitalno intenzivna operacija.

                     (132)

                     Iskorištenost kapaciteta industrije Unije isto je tako ostala visoka i stabilna tijekom razmatranog razdoblja. Jednom kada se peć uključi, iz ekonomske je perspektive potrebno da nastavi raditi bez prekida.

               4.4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

                     (133)

                     Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 7.

                        Obujam prodaje i tržišni udio

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIP

                                 Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

                                 622 504

                                 651 082

                                 609 902

                                 594 097

                                    Indeks

                                    100

                                    105

                                    98

                                    95

                                 Tržišni udio (%)

                                 64

                                 62

                                 58

                                 58

                                    Izvor: podnositelj pritužbe, statistički podaci o uvozu i izvozu

                     (134)

                     Prodaja industrije Unije povećala se od 2016. do 2017. u apsolutnim iznosima, ali se nakon toga smanjila, izgubivši pet postotnih bodova od 2016. do kraja razdoblja ispitnog postupka. Tržišni udio industrije Unije smanjio se tijekom razmatranog razdoblja sa 64 % na 58 %. To smanjenje treba promatrati u kontekstu povećanja potrošnje u Uniji od 5 % i sve većeg uvoza iz Egipta po nižim i sniženim cijenama.

               4.4.2.3.   Zaposlenost i produktivnost

                     (135)

                     Zaposlenost i produktivnost kretale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                        Tablica 8.

                        Zaposlenost i produktivnost

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIP

                                 Broj zaposlenika

                                 3 620

                                 3 636

                                 3 661

                                 3 686

                                    Indeks

                                    100

                                    100

                                    101

                                    102

                                 Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                                 194

                                 191

                                 189

                                 189

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    98

                                    97

                                    Izvor: podnositelj pritužbe

                     (136)

                     Zaposlenost i produktivnost industrije Unije ostale su stabilne tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

               4.4.2.4.   Visina iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere i oporavak od prethodnog subvencioniranja ili dampinga

                     (137)

                     S obzirom na to da Komisija još uvijek ispituje određene sustave subvencioniranja, u ovoj fazi nije moguće utvrditi točan iznos subvencioniranja. Međutim, na temelju prethodno navedenog iznosa subvencioniranja za određene programe i utvrđene privremene marže subvencije, subvencioniranje se ne može smatrati zanemarivim.

                     (138)

                     Iako prije nije bilo ni subvencioniranja ni dampinga iz Egipta, jedini proizvođač izvoznik iz Egipta dio je društva za koje je već bilo utvrđeno da provodi dampinške prakse, kao i da prima subvencije u drugoj zemlji (Kina). Osim toga, Jushi Group najavio je da će sagraditi tvornicu u Egiptu kako bi proizvodio ojačanja od staklenih vlakana i prodavao ih na tržištu EU-a da bi izbjegao plaćanje antidampinških i kompenzacijskih pristojbi koje su uvedene protiv njegova izvoza ojačanja od staklenih vlakana iz Kine u EU. Iz prethodno navedenih podataka vidljivo je da je, nakon što je to postrojenje pušteno u pogon, uvoz iz Egipta po niskim cijenama počeo ulaziti na tržište Unije i zatim se naglo povećao tijekom razmatranog razdoblja.

                     (139)

                     Stoga se može zaključiti da je društvo Jushi Egypt uključeno u iste prakse kao i Jushi Group u Kini te da će i dalje biti uključeno u njih.

               4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

         4.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                     (140)

                     Ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 9.

                        Prodajne cijene u Uniji

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIP

                                 Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona)

                                 1 167

                                 1 123

                                 1 139

                                 1 136

                                    Indeks

                                    100

                                    96

                                    98

                                    97

                                 Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                                 1 035

                                 1 027

                                 1 086

                                 1 107

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    105

                                    107

                                    Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

                     (141)

                     Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođačâ iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja za 3 %.

                     (142)

                     Međutim, jedinični trošak proizvodnje proizvođačâ iz Unije u uzorku povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 7 %. Stoga je jasno da nije bilo moguće povećati cijene u skladu s povećanjem troška proizvodnje.

               4.4.3.2.   Troškovi rada

                     (143)

                     Prosječni troškovi rada proizvođačâ iz Unije u uzorku kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                        Tablica 10.

                        Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIP

                                 Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                                 55 351

                                 56 722

                                 57 703

                                 57 585

                                    Indeks

                                    100

                                    102

                                    104

                                    104

                                    Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

                     (144)

                     Prosječni troškovi rada postupno su se povećavali tijekom razmatranog razdoblja.

               4.4.3.3.   Zalihe

                     (145)

                     Razine zaliha proizvođačâ iz Unije u uzorku kretale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                        Tablica 11.

                        Zalihe

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIP

                                 Završne zalihe (u tonama)

                                 80 078

                                 63 974

                                 86 975

                                 95 397

                                    Indeks

                                    100

                                    80

                                    109

                                    119

                                    Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

                     (146)

                     Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku povećale su se tijekom razmatranog razdoblja i dosegnule najvišu razinu tijekom RIP-a.

               4.4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (147)

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođačâ iz Unije u uzorku kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                        Tablica 12.

                        Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIP

                                 Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                 12,6

                                 10

                                 7,4

                                 5,2

                                 Novčani tok (EUR)

                                 99 824 451

                                 99 239 696

                                 24 615 552

                                 44 541 758

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    55

                                    45

                                 Ulaganja (EUR)

                                 17 532 291

                                 34 598 499

                                 52 191 829

                                 42 018 578

                                    Indeks

                                    100

                                    197

                                    298

                                    240

                                 Povrat ulaganja (%)

                                 18

                                 15

                                 10

                                 7

                                    Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

                     (148)

                     Komisija je utvrdila profitabilnost triju proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost se temelji na trošku prodane robe.

                     (149)

                     Profitabilnost se znatno smanjila tijekom razmatranog razdoblja, za čak sedam postotnih bodova ili za više od polovine.

                     (150)

                     Unatoč niskim razinama dobiti industrija Unije u cijelom je razmatranom razdoblju bilježila pozitivan novčani tok od poslovanja.

                     (151)

                     Industrija Unije nastavila je ulagati tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Ulaganja su se povećala tijekom razmatranog razdoblja, što je i očekivano jer industrija ojačanja od staklenih vlakana zahtijeva stalna ulaganja u obnovu peći.

                     (152)

                     Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganjâ. Povrat ulaganja bio je nizak, no ipak pozitivan zbog profitabilnosti industrije.

                     (153)

                     Međutim, financijski rezultati industrije Unije u pogledu dobiti tijekom razdoblja ispitnog postupka ograničili su njezinu sposobnost prikupljanja kapitala.

               4.4.4.   Zaključak o šteti

                     (154)

                     U razmatranom razdoblju zabilježen je nagli porast količina ojačanja od staklenih vlakana koja se uvoze iz Egipta, čiji se obujam tijekom tog razdoblja utrostručio. To bi trebalo promatrati u kontekstu povećanja potrošnje u Uniji, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela za industriju Unije.

                     (155)

                     To smanjenje tržišnog udjela, osobito dok se rast potrošnje u Uniji povećava, jasan je znak materijalne štete. Ako potrošnja u Uniji raste, moglo bi se očekivati da će industrija Unije moći održati stabilan tržišni udio i povećati količine prodaje.

                     (156)

                     Iako je količina proizvodnje ostala stabilna, smanjile su se količina prodaje i prodajne cijene. Industrija Unije nije mogla povećanjem cijena odgovoriti na povećanje troška i stoga se, dok su se troškovi povećavali, dobit smanjila s 12 % u 2016. na 5 % u razdoblju ispitnog postupka.

                     (157)

                     Komisija posebno ističe da je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja pretrpjela jasan pad cijena, s obzirom na činjenicu da se znatno povećala u količina egipatskog uvoza izvršenog po niskim cijenama. Kad ne bi bilo tog uvoza, Komisija smatra da bi industrija Unije mogla prenijeti povećanje svojih troškova na kupce.

                     (158)

                     Pad cijena mogao se primijetiti i na temelju kretanja jediničnog troška proizvodnje industrije Unije u usporedbi s njezinom jediničnom prodajnom cijenom nepovezanim kupcima u EU-u i uvoznom cijenom ojačanja od staklenih vlakana iz Egipta.

                     (159)

                     Komisija napominje da su se, na primjer, od 2016. do 2017. troškovi proizvođača iz Unije smanjili za 1 %, no prodajna cijena u Uniji snizila se za 4 % kako bi ti proizvođači mogli konkurirati sve nižoj uvoznoj cijeni iz Egipta (koja se smanjila za 8 %).

                     (160)

                     Od 2017. do 2018. troškovi proizvodnje proizvođačâ iz Unije povećali su se za 6 %, ali su se njihove prodajne cijene mogle povećati samo za 2 % jer se uvozna cijena iz Egipta i dalje smanjivala.

                     (161)

                     Komisija stoga privremeno zaključuje da je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka pretrpjela materijalnu štetu.

               5.   UZROČNOST

         5.1.   Učinci subvencioniranog uvoza

                     (162)

                     Komisija je privremeno zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka, s obzirom na naglo smanjenje dobiti i gubitak tržišnog udjela. Ta negativna kretanja odvila su se u kontekstu naglog porasta uvoza iz Egipta po sve nižim cijenama, kojima su snižene cijene industrije Unije koje su pod dodatnim pritiskom.

                     (163)

                     Nadalje, Komisija upućuje na dokaze u spisu koji pokazuju da je društvo Jushi China otvorilo postrojenje u Egiptu isključivo radi prodaje ojačanja od staklenih vlakana na tržištu Unije bez plaćanja pristojbi koje su uvedene na izravan uvoz iz Kine.

                     (164)

                     Stoga je Komisija smatrala da je subvencionirani uvoz egipatskih ojačanja od staklenih vlakana prouzročio materijalnu štetu industriji Unije.

               5.2.   Drugi poznati čimbenici

                     (165)

                     Komisija je ispitala i mogu li drugi poznati čimbenici, pojedinačno ili zajedno, oslabjeti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i privremeno utvrđene štete na način da takva veza više ne bi bila stvarna i bitna.

               5.2.1.   Uvoz iz trećih zemalja

                     (166)

                     Znatan tržišni udio u uvozu tijekom razmatranog razdoblja imale su, osim Egipta, samo tri druge zemlje: Malezija, Kina i Norveška. Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja kretao se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                        Tablica 13.

                        Uvoz iz trećih zemalja

                                 Zemlja

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIP

                                 Malezija

                                 Obujam (u tonama)

                                 98 446

                                 111 373

                                 114 325

                                 102 896

                                    Indeks

                                    100

                                    113

                                    116

                                    105

                                 Tržišni udio (%)

                                 10

                                 11

                                 11

                                 10

                                 Prosječna cijena

                                 930

                                 941

                                 986

                                 976

                                 Kina

                                 Obujam (u tonama)

                                 79 374

                                 58 456

                                 50 177

                                 49 034

                                    Indeks

                                    100

                                    74

                                    63

                                    62

                                 Tržišni udio (%)

                                 8

                                 6

                                 5

                                 5

                                 Prosječna cijena

                                 1 068

                                 1 058

                                 1 022

                                 1 030

                                 Norveška

                                 Obujam (u tonama)

                                 41 362

                                 43 006

                                 44 289

                                 44 160

                                    Indeks

                                    100

                                    104

                                    107

                                    107

                                 Tržišni udio (%)

                                 4

                                 4

                                 4

                                 4

                                 Prosječna cijena

                                 1 156

                                 1 126

                                 1 101

                                 1 094

                                 Sve ostale zemlje

                                 Obujam (u tonama)

                                 86 240

                                 85 548

                                 93 266

                                 93 626

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    108

                                    109

                                 Tržišni udio (%)

                                 9

                                 8

                                 9

                                 9

                                 Prosječna cijena

                                 1 199

                                 1 148

                                 1 104

                                 1 130

                                    Izvor: baza podataka Surveillance 2

                     (167)

                     Uvoz iz Kine već podliježe i antidampinškim i antisubvencijskim mjerama, a tržišni se udio tog uvoza smanjuje zato što uvoznici prelaze s ojačanja od staklenih vlakana podrijetlom iz Kine na ojačanja od staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta, koja isto tako proizvodi Jushi Group.

                     (168)

                     Uvoz iz Malezije imao je stabilan tržišni udio tijekom cijelog razmatranog razdoblja. U Maleziji postoji samo jedno postrojenje u vlasništvu japanske grupacije NEG, koja posjeduje postrojenja i u Uniji. To postrojenje u EU izvozi samo rezane strukove. Komisija je usporedila cijenu rezanih strukova iz Malezije s cijenama rezanih strukova u Uniji i utvrdila da Malezijci očito nisu snižavali cijene Unije.

                     (169)

                     Uvoz iz Norveške imao je nizak i stabilan tržišni udio od 4 % tijekom razmatranog razdoblja i ulazio je na tržište Unije po visokoj cijeni.

                     (170)

                     Uvoz iz drugih zemalja ostvario je zajednički tržišni udio od 9 %, koji je bio stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Stoga ni jedna od tih zemalja nije mogla imati znatan utjecaj na rezultate industrije Unije.

                     (171)

                     Komisija je na temelju prethodno navedene analize zaključila da uvoz iz drugih zemalja nije utjecao na stanje industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Konkretnije, nije utvrđena povezanost između sve slabijih rezultata industrije Unije i stabilnih tržišnih udjela drugih izvora opskrbe.

               5.2.2.   Izvozni rezultati industrije Unije

                     (172)

                     Podnositelj pritužbe dostavio je Komisiji sljedeće podatke o izvozu:

                        Tablica 14.

                        Izvozni rezultati industrije Unije

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIP

                                 Obujam izvoza (u tonama)

                                 49 370

                                 44 660

                                 38 704

                                 46 119

                                    Indeks

                                    100

                                    90

                                    78

                                    93

                                 Izvozna prodaja kao postotak prodaje u EU-u (%)

                                 8

                                 7

                                 6

                                 8

                                    Izvor: podnositelj pritužbe

                     (173)

                     Razina izvoza industrije Unije bila je ograničena i ostala je stabilna tijekom razmatranog razdoblja. Nije premašila 8 % svoje prodaje ni u jednoj godini razmatranog razdoblja, kao što je prikazano u prethodnoj tablici.

                     (174)

                     S obzirom na ograničeni udio izvozne prodaje u ukupnoj prodaji industrije Unije i činjenicu da su one praktički bile stabilne tijekom razmatranog razdoblja, utvrđeno je da izvozni rezultati industrije Unije nisu doprinijeli šteti koju je industrija Unije pretrpjela.

               5.3.   Zaključak

                     (175)

                     Komisija je stoga privremeno zaključila da je subvencionirani uvoz ojačanja od staklenih vlakana iz Egipta prouzročio materijalnu štetu industriji Unije.

                     (176)

                     Komisija je utvrdila i ocijenila druge čimbenike koji su potencijalno mogli pridonijeti šteti koju je industrija Unije pretrpjela, kao što su uvoz iz ostalih trećih zemalja i izvozni rezultati industrije Unije. Međutim, utvrđeno je da ti drugi čimbenici nisu nimalo utjecali na stanje industrije Unije, ni pojedinačno ni zajedno.

               6.   INTERES UNIJE

                     (177)

                     U skladu s člankom 31. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje kompenzacijskih mjera koje odgovaraju ukupnom iznosu subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere nije u interesu Unije, iako je utvrđeno štetno subvencioniranje. Komisija je interes Unije odredila na temelju analize različitih interesa svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i potrošača.

                     (178)

                     Ojačanja od staklenih vlakana važan su materijal u brojnim područjima primjene u Europskoj uniji.

                     (179)

                     Uglavnom se upotrebljavaju kao sirovina za ojačanje termoplastičnih i termoaktivnih smola u industriji kompozitnih materijala. Ojačanja od staklenih vlakana čine od 10 % do 60 % troška proizvodnje termoplastičnih i termoaktivnih smola, ovisno o tome o kojem je konačnom proizvodu riječ. Potom se upotrebljavaju u brojnim područjima primjene u industriji Unije na kraju proizvodnog lanca. Industrija Unije dostavila je podatke o istraživanju tržišta koji su pokazali da je približno polovina njihove prodaje usmjerena na proizvodnju termoplastike.

                     (180)

                     Ojačanja od staklenih vlakana služe i kao glavna sirovina za izradu tkanina od staklenih vlakana. Čine znatan ulazni trošak u proizvodnji tkanina od staklenih vlakana, i to do 70 %. Komisija napominje da su u tijeku antidampinški i antisubvencijski ispitni postupci u pogledu uvoza tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta (14). Dosad u tim postupcima još nisu uvedene mjere.

                     (181)

                     Podaci o istraživanju tržišta dobiveni od industrije Unije pokazuju da se trenutačno najviše 20 % ojačanja od staklenih vlakana koje proizvodi industrija Unije upotrebljava u proizvodnji tkanina od staklenih vlakana. No njihovi podaci o istraživanju tržišta pokazali su i da se viši postotak cjelokupnog kineskog uvoza, ali i uvoza iz drugih zemalja, upotrebljava u proizvodnji tkanina od staklenih vlakana.

                     (182)

                     Kako bi procijenila interes Unije, Komisija je analizirala položaj industrije Unije, koja djeluje uz vrlo visoku iskorištenost kapaciteta te stoga kratkoročno ne bi mogla odgovoriti na velike tržišne signale i moguće druge izvore opskrbe na koje ne utječu mjere na snazi. Analiza je razrađena u uvodnim izjavama 154., 170. i 176.

               6.1.   Interes industrije Unije

                     (183)

                     Komisija je utvrdila da industrija Unije trpi materijalnu štetu i da je ta šteta uzrokovana uvozom ojačanja od staklenih vlakana iz Egipta.

                     (184)

                     Komisija napominje da se rad industrije odvija uz vrlo visoke stope iskorištenosti kapaciteta, što ograničava mogućnost daljnjeg povećanja opskrbe. Međutim, uvođenjem mjera za Egipat industrija bi trebala moći instalirati dodatne kapacitete koji su joj potrebni za opskrbu tržišta Unije.

                     (185)

                     Kako je Komisija utvrdila u prethodnom ispitnom postupku protiv uvoza ojačanja od staklenih vlakana iz Kine, uvođenjem mjera na nepošteni uvoz industriji se omogućuje ulaganje u povećanje kapaciteta (15).

                     (186)

                     S obzirom na to da je utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu i činjenicu da je do te štete došlo zbog subvencioniranog uvoza iz Egipta, Komisija je stoga privremeno zaključila da bi uvođenje mjera bilo u interesu industrije Unije.

               6.2.   Interes nepovezanih uvoznika

                     (187)

                     Uvoznici koji su surađivali u ispitnom postupku protivili su se uvođenju mjera jer bi se njima ograničili izvori ojačanja od staklenih vlakana koja pristižu na tržište. Ujedno su istaknuli i pitanje certificiranja novih izvora ojačanja od staklenih vlakana i složenost tog postupka, pa čak i napomenuli da neki njihovi klijenti i dalje inzistiraju na uvozu iz Kine, uz plaćanje pristojbe, jer su predmetno društvo njihovi korisnici certificirali za upotrebu.

                     (188)

                     Komisija je napomenula da uvoznici i dalje uvoze iz Kine čak i uz pristojbe na snazi koje su više od onih koje će biti uvedene za egipatske izvore. Stoga se bilo kakvom pristojbom na uvoz ojačanja od staklenih vlakana iz Egipta ne bi nužno zaustavio uvoz u Uniju.

                     (189)

                     Certificiranje izvora ojačanja od staklenih vlakana očito je važno pitanje za neke korisnike ojačanja od staklenih vlakana, ali u mnogim sektorima ono ne igra veliku ulogu, a u onim sektorima u kojima je certificiranje potrebno može se uočiti da se uvoz nastavlja uz plaćanje pristojbi. Naravno, uvođenjem pristojbi na certificirani uvoz povećat će se njihovi troškovi, ali u dokumentaciji nema dokaza koji pokazuju da se to povećanje ne može prenijeti na krajnjeg kupca, koji je sam zatražio točno određena ojačanja od staklenih vlakana od točno određenog dobavljača.

                     (190)

                     Komisija je posjetila dva uvoznika ojačanja od staklenih vlakana koja uvoze iz različitih izvora diljem svijeta i zatim preprodaju taj proizvod bez prerade. Za jednog su uvoznika ojačanja od staklenih vlakana činila iznimno malen dio njegova poslovanja (manje od 1 %), pa bi učinak pristojbi na uvoz iz Egipta na rezultate tog uvoznika bio zanemariv.

                     (191)

                     Za drugog su uvoznika ojačanja od staklenih vlakana činila znatniji dio poslovanja, uz vrlo niske profitne marže. S obzirom na vrlo niske marže navedenog uvoznika, svako povećanje cijene dovelo bi stoga do mogućih gubitaka u slučaju da se povećanje cijene ne može prenijeti na kupce. Međutim, taj se uvoznik suočavao s tim pitanjem prije nego što je Komisija uvela pristojbe na uvoz ojačanja od staklenih vlakana iz Kine na višoj razini.

                     (192)

                     Komisija je stoga zaključila da uvođenje pristojbi ne bi bilo u interesu uvoznikâ jer bi se time povećali njihovi troškovi.

               6.3.   Interes korisnika

                     (193)

                     Nekoliko zainteresiranih strana javilo se i izrazilo svoja stajališta o interesu korisnika za uvođenje mjera u ovom ispitnom postupku, uglavnom slanjem standardnih dopisa bez dokaza o iznesenim tvrdnjama.

                     (194)

                     Neke zainteresirane strane poslale su standardni dopis u potporu mjerama za zadržavanje industrije Unije kao dobavljača, dok su druge strane poslale standardni dopis kojim su se usprotivile mjerama kako bi održale svoje troškove na niskoj razini. Analizom tih standardnih dopisa zaključeno je da potječu od distributera ojačanja od staklenih vlakana u EU-u ili dobavljača industrije Unije.

                     (195)

                     Ipak, Komisija je zaprimila podneske korisnika ojačanja od staklenih vlakana u Uniji, koji su izrazili svoja stajališta o ispitnom postupku.

                     (196)

                     Jedna skupina korisnika, koja je željela ostati anonimna kako bi se zaštitila od rizika od negativnih posljedica u svojim poslovnim odnosima, održala je saslušanje pred Komisijom i dostavila podnesak u kojem je tvrdila da mjere ne bi bile u interesu Unije.

                     (197)

                     Komisija je tijekom inspekcijskih pregleda korisnika primila na znanje pitanje certificiranja određenih ojačanja od staklenih vlakana proizvedenih u određenim tvornicama, pri čemu je napomenuto da su neki korisnici obvezni upotrebljavati određena ojačanja od staklenih vlakana iz određene tvornice, bez obzira na to je li pristojba na snazi ili ne.

                     (198)

                     Ako se uvedu mjere na ojačanja od staklenih vlakana iz Egipta, a korisnik pritom u daljnjoj preradi mora upotrebljavati ojačanja od staklenih vlakana iz Egipta, doživjet će povećanje troška koje možda neće moći prenijeti na svoje kupce.

                     (199)

                     Skupina anonimnih korisnika napomenula je da su staklena vlakna važan sastojak koji je ključan za kvalitetu te bi za sadašnje sustave kvalitete, primjerice za termoplastiku u automobilskoj industriji, trebalo provesti postupak ponovnog odobravanja u slučaju da korisnik promijeni dobavljača.

                     (200)

                     Ista je skupina napomenula i da bi korisnik, čak i ako ima različite dobavljače, svejedno neku određenu smjesu morao uvoziti od određenog dobavljača.

                     (201)

                     Kada je riječ o korisnicima koji proizvode druge vrste termoplastike, njihovi su kupci manje osjetljivi na izvor sirovine jer se ojačanja od staklenih vlakana miješaju sa smolom i služe za ojačanje termoplastike, dok u proizvodnji tkanina od staklenih vlakana ostaju relativno nepromijenjena.

                     (202)

                     Iako ojačanja od staklenih vlakana čine do 60 % troška proizvodnje, lako su dostupni i drugi izvori ojačanja od staklenih vlakana na koje nisu uvedene mjere, i to Malezija i Norveška. Međutim, s obzirom na povećanje cijene koju bi te mjere izazvale, korisnik u čijim je prostorima izvršen inspekcijski pregled protivio se uvođenju mjera. Svi korisnici termoplastike koji su izrazili svoje mišljenje protivili su se uvođenju mjera.

                     (203)

                     Korisnici koji proizvode tkanine od staklenih vlakana nalaze se u sasvim drukčijem položaju jer su ojačanja od staklenih vlakana sirovina za proizvodnju tkanina od staklenih vlakana. Komisija je posjetila jednog proizvođača tkanina od staklenih vlakana i korisnika ojačanja od staklenih vlakana, koji je zatražio da ostane anoniman za potrebe ovog ispitnog postupka. Proizvođač se protivio mjerama zato što su se cijene sirovina povećale za 10 % u kad su uvedene pristojbe na ojačanja od staklenih vlakana iz Kine, a to povećanje cijene nije mogao prenijeti na svoje kupce.

                     (204)

                     Četiri proizvođača tkanina od staklenih vlakana koji su izrazili svoje mišljenje protivili su se uvođenju mjera. Međutim, Komisija napominje da je jedan od proizvođača iz Unije ojačanja od staklenih vlakana u uzorku, Owens Corning, integrirani proizvođač koji proizvodi i tkanine od staklenih vlakana u Uniji. Ta skupina podržava mjere za uvoz ojačanja od staklenih vlakana i tkanina od staklenih vlakana iz Egipta.

                     (205)

                     Međutim, Komisija je zaprimila i podneske dvaju dodatnih proizvođača tkanina od staklenih vlakana u korist mjera za ojačanja od staklenih vlakana iz Egipta kako bi se zaštitio cijeli lanac vrijednosti u Europi i potaknulo istraživanje i razvoj.

                     (206)

                     Korisnici zaključuju da, s obzirom na to da su ojačanja od staklenih vlakana glavna sirovina u njihovu konačnom proizvodu, mjere ne bi bile u njihovu interesu jer bi se njima povećali troškovi korisnika. Međutim, mjere bi bile u interesu integriranih grupacija koje upotrebljavaju ojačanja od staklenih vlakana iz vlastite proizvodnje.

                     (207)

                     U cijelosti gledano, uzevši u obzir alternativne izvore dostupne opskrbe koji ne podliježu mjerama, s obzirom na to da je jedan integrirani korisnik zagovarao mjere i da nema dokaza koji jasno pokazuju da korisnici nisu mogli apsorbirati dodatne troškove mjera uvedenih na uvoz iz Egipta, Komisija zaključuje da negativni učinci na korisnike nisu jasno pokazali da primjena mjera nije u interesu Unije.

               6.4.   Učinci subvencija koje narušavaju trgovinu/ponovna uspostava učinkovitog tržišnog natjecanja

                     (208)

                     U skladu s člankom 31. stavkom 1. osnovne uredbe posebno se uzima u obzir potreba za uklanjanjem učinaka štetnog subvencioniranja koje narušava trgovinu i ponovnom uspostavom učinkovitog tržišnog natjecanja.

                     (209)

                     U ispitnom postupku utvrđeno je da društvo Jushi Egypt na tržištu Unije prodaje znatne količine subvencioniranih ojačanja od staklenih vlakana po umjetno niskim cijenama. Potraje li i dalje takvo stanje, Jushi Egypt zadržat će svoju nepoštenu prednost pred konkurentima te utjecati na daljnje slabljenje već osjetljivog položaja industrije Unije. Stoga će se s vremenom pogoršati učinci subvencioniranog egipatskog uvoza koji narušavaju trgovinu, što će nastaviti onemogućivati ravnopravne uvjete za industriju Unije.

               6.5.   Zaključak o interesu Unije

                     (210)

                     Uvođenje mjera očito je u interesu industrije Unije. Uvoznici i korisnici pretrpjeli bi ograničen negativan učinak, a to se posebno odnosi na proizvođače tkanina od staklenih vlakana, koji su najugroženija skupina zbog visokog udjela ojačanja od staklenih vlakana u njihovim troškovima proizvodnje.

                     (211)

                     Međutim, Komisija napominje da su drugi izvori ojačanja od staklenih vlakana dostupni bez mjera na snazi. Komisija prima na znanje i dalekosežne inovacije industrije Unije posljednjih godina te činjenicu da proizvođači iz Unije surađuju sa svojim korisnicima na proizvodnji proizvoda koji su im potrebni u skladu s njihovim vlastitim pojedinačnim specifikacijama. Ta bi inovacija bila ugrožena ako i dalje postoji šteta.

                     (212)

                     Komisija je primila na znanje navedene primjedbe u pogledu postupaka certificiranja i odobravanja, no uvođenje mjera osmišljeno je kako bi se osigurali jednaki uvjeti za sve subjekte te stoga korisnici mogu nastaviti uvoziti certificirana ili odobrena ojačanja od staklenih vlakana iz Egipta plaćanjem poštene tržišne cijene.

                     (213)

                     Na temelju prethodno navedenoga Komisija je privremeno zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje kompenzacijskih mjera u pogledu uvoza ojačanja od staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta koje odgovaraju ukupnom iznosu subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere nije u interesu Unije.

               7.   PRIVREMENE KOMPENZACIJSKE MJERE

                     (214)

                     Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu subvencioniranja, materijalne štete, uzročnosti i interesa Unije te u skladu s člankom 15. stavkom 1. osnovne uredbe, trebalo bi uvesti privremenu kompenzacijsku pristojbu na uvoz ojačanja od staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta.

               7.1.   Privremene mjere

                     (215)

                     Privremene kompenzacijske mjere u pogledu uvoza ojačanja od staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta trebalo bi uvesti u skladu s pravilima iz članka 12. stavka 1. osnovne uredbe, u kojem se navodi da iznos privremene pristojbe odgovara privremeno utvrđenom ukupnom iznosu subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

                     (216)

                     Na temelju prethodno navedenoga privremene stope kompenzacijske pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

                        Tablica 15.

                        Stope privremenih pristojbi

                                 Društvo

                                 Privremena kompenzacijska pristojba

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Sva ostala društva

                                 8,7 %

                     (217)

                     Pojedinačna stopa kompenzacijske pristojbe određene u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Ona stoga odražava stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na jedinog proizvođača izvoznika. Te stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvodi navedeni pravni subjekt.

                     (218)

                     Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim društvima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Ne bi trebao podlijegati ni jednoj drugoj pojedinačnoj stopi kompenzacijske pristojbe.

                     (219)

                     Društvo može zahtijevati primjenu pojedinačne stope kompenzacijske pristojbe ako naknadno promijeni svoje ime. Zahtjev se mora poslati Komisiji (16). Zahtjev mora sadržavati sve bitne informacije kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva da ostvaruje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

               8.   EVIDENTIRANJE

                     (220)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9., Komisija je Uredbom o evidentiranju uvela obvezu evidentiranja uvoza ojačanja od staklenih vlakana tijekom razdoblja prethodnog objavljivanja u skladu sa zahtjevima iz članka 24. stavka 5.a osnovne uredbe.

                     (221)

                     Na temelju Uredbe o evidentiranju uvoz je evidentiran samo tijekom trotjednog razdoblja prethodnog objavljivanja. Evidentiranje se neće provoditi nakon što ova Uredba stupi na snagu.

                     (222)

                     U ovoj fazi postupka nije donesena odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antisubvencijskih mjera. Takva će se odluka donijeti u konačnoj fazi.

               9.   INFORMACIJE U PRIVREMENOJ FAZI

                     (223)

                     U skladu s člankom 29.a osnovne uredbe Komisija je obavijestila zainteresirane strane o planiranom uvođenju privremenih pristojbi. Te su informacije objavljene i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu.

                     (224)

                     Zainteresirane strane dobile su tri radna dana za dostavljanje primjedbi o točnosti izračuna koji su im posebno objavljeni.

                     (225)

                     Komisija je zaprimila primjedbe od društva Jushi Egypt, koje se međutim nisu odnosile na točnost izračuna. Stoga privremena kompenzacijska pristojba ostaje neizmijenjena.

               10.   ZAVRŠNE ODREDBE

                     (226)

                     U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da se u određenom roku pismeno očituju i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

                     (227)

                     Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Uvodi se privremena kompenzacijska pristojba na uvoz rezanih strukova od staklenih vlakana, dužine ne veće od 50 mm; rovinga od staklenih vlakana, osim impregniranog i prevučenog te s gubitkom mase pri žarenju većim od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887); te mata izrađenog od filamentnih staklenih vlakana, osim mata od staklene vune, trenutačno razvrstanog u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (oznake TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026 i 7019120039) i podrijetlom iz Egipta.

               2.   Stope privremene kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

                           Društvo

                           Privremena kompenzacijska pristojba

                           Dodatna oznaka TARIC

                           Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                           8,7 %

                           C540

                           Sva ostala društva

                           8,7 %

                           C999

               3.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodan promet u Uniji podliježe polaganju osiguranja u iznosu koji je jednak iznosu privremene pristojbe.

               4.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.

            Članak 2.

               1.   Zainteresirane strane Komisiji dostavljaju svoje pisane primjedbe o ovoj Uredbi u roku od 15 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

               2.   Zainteresirane strane koje žele zatražiti saslušanje pred Komisijom to čine u roku od pet kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

               3.   Zainteresirane strane koje žele zatražiti saslušanje pred službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima to čine u roku od pet kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Zahtjeve podnesene izvan tog roka službenik za saslušanje mora razmotriti i, ako je primjereno, može odlučiti hoće li ih prihvatiti.

            Članak 3.

               1.   Carinskim se tijelima nalaže da obustave evidenciju uvoza uspostavljenu u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe (EU) 2020/199.

               2.   Podaci prikupljeni o proizvodima koji su ušli u Uniju radi potrošnje najviše tri tjedna prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe čuvaju se do stupanja na snagu mogućih konačnih mjera ili završetka ovog postupka.

            Članak 4.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 5. ožujka 2020.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

            (2)  SL C 192, 7.6.2019., str. 30.

            (3)  SL C 151, 3.5.2019., str. 4.

            (4)  SL C 48, 12.2.2020., str. 18.

            (5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/199 оd 13. veljače 2020. o uvođenju obveze evidentiranja uvoza proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta (SL L 42, 14.2.2020., str. 10.).

            (6)  Društvo A zatražilo je anonimnost na temelju činjenice da bi se izložilo znatnom riziku od komercijalne odmazde ako bi određeni proizvođači smatrali da djeluje na način koji je protivan njihovim interesima.

            (7)  Vidjeti Uredbu predsjednika Arapske Republike Egipta br. 35 od 15.2.2003.

            (8)  Uredba predsjednika Arapske Republike Egipta br. 330 iz 2015. „O uspostavi gospodarske zone Sueskog kanala”, 19. kolovoza 2015.

            (9)  Egipat je u srpnju 2016. „opći porez na promet” zamijenio PDV-om. Iako postoje određene razlike između navedenih poreznih sustava, oba su sustava proizvođačima robe omogućavala odbitak prethodno plaćenog poreza, čime se akumuliraju preplaćeni iznosi kada iznos plaćenog poreza premaši iznos poreza koji se naplaćuje od kupaca, posebno društava usmjerenih na izvoz.

            (10)  Članak 22., Zakon br. 67 iz 2016.

            (11)  Većina potraživanja od PDV-a/drugih neizravnih poreza prijavljenih u godišnjim izvješćima za razdoblje 2016.–2018. doista se odnosi na inozemnu kupnju u okviru režima općeg poreza na promet od 10 %, koji je bio na snazi do srpnja 2016.

            (12)  Na temelju nekoliko međunarodnih publikacija o poreznim pitanjima potvrđeno je da je u Egiptu vrlo teško ostvariti povrat unaprijed plaćenog PDV-a (POVEZNICA). U izvješću Svjetske banke „Poslovanje u Egiptu 2020.” Egipat se na ljestvici poreznih pitanja nalazi na 156. mjestu od ukupno 190.

            (13)  Baza podataka o specifičnim proizvodima koji se „nadziru” ili prate pri uvozu na carinsko područje Unije, a vodi je Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju.

            (14)  Antidampinški postupak objavljen u SL C 68, 21.2.2019., str. 29.; antisubvencijski postupak objavljen u SL C 167, 16.5.2019., str. 11.

            (15)  Provedbena uredba Vijeća (EU) 2017/724, SL L 107, 25.4.2017., str. 4., uvodna izjava 149.

            (16)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.