title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1013 оd 17. srpnja 2018. o uvođenju privremenih zaštitnih mjera u vezi s uvozom određenih proizvoda od čelika

text:
                  18.7.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 181/39

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1013
      оd 17. srpnja 2018.
      o uvođenju privremenih zaštitnih mjera u vezi s uvozom određenih proizvoda od čelika
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/478 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. (1), a posebno njezine članke 5. i 7.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. (2), a posebno njezine članke 3. i 4.,
      nakon konzultacija s Odborom za zaštitne mjere uspostavljenim u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/478 i člankom 22. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/755,
      budući da:
      I.   KONTEKST

                  (1)

                  Komisija je 26. ožujka 2018. u Službenom listu Europske unije objavila Obavijest o pokretanju ispitnog postupka o zaštitnim mjerama u vezi s uvozom 26 kategorija proizvodâ od čelika (2018/C 111/10) (3). Komisija je odlučila pokrenuti ispitni postupak na temelju dostatnih dokaza o tome da uvoz tih proizvoda uzrokuje ili prijeti uzrokovanjem ozbiljne štete predmetnim proizvođačima iz Unije.

                  (2)

                  Komisija je 28. lipnja objavila i Obavijest o širenju područja primjene ispitnog postupka na dvije dodatne kategorije proizvodâ (4).

                  (3)

                  Informacije koje su Komisiji bile raspoložive iz postojećeg mehanizma prethodnog nadzora proizvodâ od čelika (5) i industrijskih izvora Unije pokazale su da rastući trend uvoza tih kategorija proizvodâ te prevladavajući nepovoljni gospodarski i trgovinski uvjeti, uključujući situaciju u industriji čelika Unije, opravdavaju dubinsko ispitivanje.

                  (4)

                  Osim toga, zbog zaštitnih mjera u pogledu uvoza čelika koje su donijele Sjedinjene Američke Države („SAD”) na temelju odjeljka 232. Zakona o širenju trgovine iz 1962. („odjeljak 232.”) postojao je visok rizik od daljnjeg povećanja uvoza uslijed preusmjeravanja trgovine.

                  (5)

                  U kontekstu stalnog viška kapaciteta na globalnoj razini, takve okolnosti mogu ugroziti industriju čelika Unije, koja je još uvijek osjetljiva na vjerojatno neizbježno povećanje uvoza te se oporavlja od štete prouzročene nepoštenim trgovinskim praksama, što dokazuje i znatan broj mjera trgovinske zaštite za proizvode od čelika koje su nedavno poduzele zemlje širom svijeta.

                  (6)

                  Komisija je 11. travnja 2018. izdala „bilješku u spis” s ključnim statističkim podacima i raspoloživim pokazateljima štete. U vezi s navedenom bilješkom u spis, Komisija je zaprimila 41 odgovor od trećih zemalja, nacionalnih udruženja i pojedinačnih čeličana.

                  (7)

                  Nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da Komisija nije na pravovremen i odgovarajući način otkrila dokaze na temelju kojih je pokrenut ispitni postupak o zaštitnim mjerama. Zainteresirane su strane tvrdile da zbog tog propusta nisu mogle u potpunosti ostvariti svoja prava na obranu. Točnije, nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da bilješka u spis, na raspolaganju od 11. travnja 2018., nije sadržavala podatke o prodaji, izvozu, potrošnji ili ukupnoj proizvodnji Unije.

                  (8)

                  Suprotno tim tvrdnjama, bilješka u spis sadržavala je podatke o prodaji, izvozu, potrošnji i ukupnoj proizvodnji Unije. Osim toga, Komisija smatra da su glavni elementi i raspoloživi dokazi na odgovarajući način također sažeti u Obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj u Službenom listu Europske unije, kao i u obavijesti o ispitnom postupku Svjetske trgovinske organizacije (WTO) u skladu s člankom 12. stavkom 1. točkom (a) Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama.

                  (9)

                  Komisija stoga smatra da je ispunila svoje pravne obveze u pogledu odgovarajuće zaštite prava na obranu zainteresiranih strana. U svakom slučaju, zainteresirane strane još uvijek mogu ostvariti svoja prava u daljnjem tijeku ispitnog postupka.

                  (10)

                  Kako bi prikupila podatke potrebne za provedbu dubinske ocjene, Komisija je poslala upitnike poznatim proizvođačima iz EU-a te svim proizvođačima izvoznicima, uvoznicima i korisnicima proizvodâ iz ispitnog postupka koji su to zatražili do datuma iz Obavijesti o pokretanju postupka. Tim je stranama, kao i trećim zemljama, upućen i poziv na dostavu odgovarajućih podnesaka. Komisija je zaprimila 222 odgovora na upitnike i 74 podneska.

            II.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI ILI IZRAVNO KONKURENTNI PROIZVOD

                  (11)

                  Komisija je pokrenula ispitni postupak o zaštitnim mjerama za 26 kategorija proizvodâ od čelika uvezenih u EU, a 28. lipnja njegovo je područje primjene prošireno na dvije dodatne kategorije proizvodâ na temelju obavijesti o izmjeni Obavijesti o pokretanju postupka (6). Svih 28 kategorija proizvodâ („predmetni proizvod” ili „predmetne kategorije proizvodâ”) obuhvaćeno je mehanizmom nadzora proizvodâ od čelika koji je Komisija uvela u svibnju 2016. Podliježu i carinskim mjerama SAD-a prema odjeljku 232. Predmetne kategorije proizvodâ navedene su u Prilogu I. zajedno s oznakama KN u koje su ti proizvodi trenutačno razvrstani.

                  (12)

                  Komisija je u preliminarnoj ocjeni utvrdila da je 28 kategorija proizvodâ proizvođača iz Unije (dalje u tekstu „istovjetni proizvod” ili „istovjetne kategorije proizvoda”) istovjetno ili izravno konkurentno predmetnim kategorijama proizvodâ. I proizvodi koji se proizvode u Uniji i uvezeni predmetni proizvodi imaju jednaka osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva; jednaka im je namjena, a informacije o cijeni i kvaliteti izravno su dostupne; prodaju se sličnim ili jednakim kanalima prodaje kupcima koji ih kupuju ili ih mogu kupiti i od domaćih i od stranih izvoznika. U skladu s time, postoji snažna konkurencija između predmetnih kategorija proizvodâ i onih koje proizvode proizvođači iz Unije pod odgovarajućim kategorijama.

                  (13)

                  Komisija je na temelju te preliminarne analize također utvrdila da postoji važna međusobna povezanost i snažna konkurencija između proizvoda razvrstanih u različite kategorije proizvodâ te proizvoda u različitim proizvodnim fazama unutar pojedinih kategorija s obzirom na to da neke od kategorija predstavljaju glavne sirovine ili materijale za proizvodnju drugih proizvoda u drugim kategorijama proizvodâ.

                  (14)

                  Pojedini primjeri ilustriraju tu međusobnu povezanost i konkurenciju unutar kategorija proizvodâ i između njih. Primjerice, toplovaljane široke trake proizvode se od ploča i valjaju u kolute ili se proizvode izravno na valjaoničkom stanu za kvarto-limove. Limovi se proizvode uzdužnim rezanjem trake. Uska se traka proizvodi izravno ili prorezivanjem toplovaljane široke trake. Toplovaljani ravni proizvodi upotrebljavaju se i u proizvodnji cijevi za petrokemijsku industriju, dok hladnovaljane ravne proizvode kasnije upotrebljavaju proizvođači varenih cijevi. Velik dio proizvedenih toplovaljanih širokih traka dodatno se obrađuje radi proizvodnje hladnovaljanih traka, koje su tanje i imaju kvalitetniju površinsku obradu. Znatan udio hladnovaljanih proizvoda prevučen je metalnim premazom, kositrom ili kromom za proizvodnju limenki, odnosno cinkom (7).

                  (15)

                  Mnogi proizvođači u Uniji aktivno proizvode većinu prethodno navedenih proizvoda. Primjerice, uz proizvodnju hladnovaljanih i toplovaljanih limova i traka, Arcelor Mittal bavi se i proizvodnjom ploča te prevlačenjem nekoliko vrsta proizvoda od čelika. Slično tome, poduzeća kao što su Voest Alpine i Tata Steel proizvode toplovaljane i hladnovaljane limove i trake te prevučene proizvode od čelika koji se proizvode od tih proizvoda.

                  (16)

                  Osim toga, s obzirom na razinu međusobne povezanosti, lako se može dogoditi da konkurentski pritisak prijeđe s jednog proizvoda na drugi. Primjerice, ako se za jedan proizvod, na primjer čelični kolut, uvedu mjere trgovinske zaštite, taj se proizvod može dalje prerađivati u istoj zemlji i izvoziti u drugom obliku kako bi se izbjegle dodatne mjere i održala konkurentnost s domaćim proizvodima. Nije isključeno ni da treće zemlje uvoze neke od tih proizvoda po niskoj cijeni te ih prerađuju prije ponovnog izvoza u Uniju.

                  (17)

                  Zbog tih međusobnih odnosa i povezanosti te s obzirom na to da se, kako će biti objašnjeno u nastavku, potencijalno preusmjeravanje trgovine uzrokovano mjerama SAD-a iz odjeljka 232. odnosi na sve kategorije proizvodâ zbog činjenice da se te mjere primjenjuju horizontalno na sve proizvode od čelika neovisno o njihovu obliku, veličini ili sastavu, radi privremenog je utvrđivanja provedena opća analiza svih 28 kategorija proizvodâ s obzirom na predmetni proizvod (tj. čelik u različitim oblicima) te analiza na pojedinačnoj razini za svaku kategoriju proizvodâ (8).

            III.   PROIZVOĐAČI IZ UNIJE

                  (18)

                  Većina proizvođača iz Unije članovi su Europske konfederacije proizvođača željeza i čelika („Eurofer”) ili, u mjeri u kojoj se proizvodi odnose na cijevi, Europske udruge proizvođača čeličnih cijevi („ESTA”). Te dvije industrijske udruge zastupaju više od 95 % proizvođača čelika u Uniji. Njihovi se članovi nalaze u gotovo svim državama članicama.

                  (19)

                  Te su industrijske udruge u ime svojih članova obavijestile Komisiju o tome da podupiru pokretanje ispitnog postupka o zaštitnim mjerama, kao i donošenje mjera za suočavanje s preusmjeravanjem trgovine uzrokovanim mjerama iz odjeljka 232., čime se ozbiljno narušava tržište čelika koje se još uvijek nije u potpunosti oporavilo od krize u industriji čelika.

            IV.   POVEĆANJE UVOZA

                  (20)

                  Komisija je na temelju Eurostatovih informacija, mehanizma prethodnog nadzora proizvodâ od čelika te informacija koje je dostavila industrija Unije provela preliminarnu analizu povećanja uvoza predmetnih proizvoda u razdoblju od 2013. do 2017. Komisija je ispitala i kretanje uvoza tijekom prvog tromjesečja 2018. kako bi potvrdila nedavno povećanje uvoza.

                  (21)

                  Ukupan uvoz predmetnih proizvoda kretao se kako je prikazano u nastavku:

                              2013.

                              2014.

                              2015.

                              2016.

                              2017.

                              Uvoz (000 tona)

                              18 861

                              22 437

                              27 164

                              29 778

                              30 573

                                 Indeks 2013. = 100

                                 100

                                 119

                                 144

                                 158

                                 162

                              Tržišni udjeli

                              12,7 %

                              14,4 %

                              16,9 %

                              17,9 %

                              18,0 %

                                 Izvor: Eurostat

                  (22)

                  Ukupno gledajući, uvoz svih 28 predmetnih kategorija proizvodâ u apsolutnim je brojkama porastao za 62 % u razdoblju od 2013. do 2017. Povećanje uvoza bilo je osobito izraženo do 2016. Uvoz je nakon toga nastavio rasti te se zadržao na vrlo visokoj razini.

                  (23)

                  I uvoz velike većine pojedinačnih kategorija proizvodâ obuhvaćenih ispitnim postupkom posljednjih je pet godina zabilježio povećanje u apsolutnim brojkama. Primjerice, uvoz glavnih kategorija u smislu uvoza (1., 4. i 7. kategorija proizvodâ) porastao je za 45 %, 168 %, odnosno 78 %.

                  (24)

                  Međutim, za pet kategorija proizvodâ, točnije za proizvode kategorije 10., 11., 19., 24. i 27. nije zabilježeno povećanje. Komisija stoga smatra da bi te kategorije proizvodâ u ovoj fazi trebalo izuzeti iz područja primjene privremenih mjera. Bez obzira na to, Komisija pridržava pravo da tih pet kategorija proizvodâ uključi u područje primjene konačnih mjera te će u tu svrhu nastaviti pratiti uvoz tih kategorija. Kretanje uvoza za svaku kategoriju proizvodâ prikazano je u Prilogu II.

                  (25)

                  Uz izuzeće spomenutih kategorija proizvodâ, Komisija je razmatrala i izuzeće određenih zemalja iz područja primjene mjera u skladu sa zaključcima iz uvodne izjave 121. U skladu s time, Komisija je uvoz tih kategorija proizvodâ iz navedenih zemalja izuzela iz svoje preliminarne analize i ponovno ispitala kretanje uvoza.

                  (26)

                  Na temelju toga, uvoz predmetnih proizvoda za koje je provedeno preliminarno utvrđivanje kretao se kako je prikazano u nastavku:

                              2013.

                              2014.

                              2015.

                              2016.

                              2017.

                              Uvoz (000 tona)

                              17 367

                              20 764

                              25 556

                              28 174

                              29 122

                                 Indeks 2013. = 100

                                 100

                                 120

                                 147

                                 162

                                 168

                              Tržišni udjeli

                              12,1 %

                              13,8 %

                              16,5 %

                              17,5 %

                              17,8 %

                                 Izvor: Eurostat

                  (27)

                  Uvoz je u apsolutnim brojkama porastao za 68 % u razdoblju od 2013. do 2017., uz porast tržišnih udjela s 12,1 % na 17,80 %. Najveći je porast zabilježen u razdoblju od 2013. do 2016., no uvoz je nastavio rasti te se 2017. zadržao na visokoj razini.

                  (28)

                  Trend porasta uvoza nastavlja se i 2018. Usporedbom prvog tromjesečja 2018. s prvim tromjesečjem 2017. utvrđeno je da je ukupan porast uvoza iznosio 10 %. Uvoz devet kategorija proizvodâ porastao je za više od 20 %, a jedna od tih kategorija (13. kategorija) zabilježila je porast viši od 100 %. Nadalje, do povećanja je došlo čak i prije nego što su mjere iz odjeljka 232. stupile na snagu.

                  (29)

                  Komisija stoga zaključuje da je za 23 kategorije proizvodâ došlo do iznenadnog, naglog i znatnog porasta uvoza u apsolutnim brojkama. Nadalje, uvoz u prvom tromjesečju 2018. nastavlja rasti te se očekuju daljnja povećanja s obzirom na očekivano preusmjeravanje trgovine uzrokovano mjerama iz odjeljka 232.

            V.   NEPREDVIĐENI RAZVOJ DOGAĐAJA

                  (30)

                  Komisija je preliminarno utvrdila da je spomenuti porast uvoza proizvodâ od čelika u Uniju posljedica nepredviđenog razvoja događaja prouzročenog brojnim čimbenicima koji su izazvali i povećali neravnoteže u međunarodnoj trgovini predmetnim proizvodima.

                  (31)

                  Prije svega je potrebno napomenuti da se globalni kapacitet proizvodnje čelika od 2000. više nego udvostručio, s 1,05 milijardi tona 2000. na 2,29 milijardi tona 2016., te da je 2017. ostao na visokoj razini (2,27 milijardi tona) (9). Nadalje, svjetska proizvodnja čelika 2016. (1,6 milijardi tona) još uvijek je bila 100 milijuna tona viša od globalne potražnje za čelikom (1,5 milijardi tona). Slijedom toga, posljednjih je godina došlo do golemog jaza između nominalnog globalnog kapaciteta i proizvodnje te između proizvodnje i potražnje, što je uzrokovalo dosad neviđen višak kapaciteta na globalnom tržištu čelika koji je i dalje prisutan usprkos mjerama koje su donesene u cilju njegova smanjenja. Nadalje, razmatra li se budući razvoj događaja, iako se globalna proizvodnja zbog gospodarskog oporavka 2017. povećala za više od 5 %, globalna će potražnja za čelikom 2018. zabilježiti samo umjereni porast, dok se za 2019. predviđa njezino dodatno usporavanje. Znakovi oporavka zabilježeni su 2017., no i dalje su prisutni važni rizici.

                  (32)

                  S obzirom na spomenute dugotrajne strukturne neravnoteže u sektoru čelika, čeličane su i dalje financijski osjetljive. Te su neravnoteže naglašene subvencijama i vladinim mjerama potpore koje izazivaju poremećaje (10). S obzirom na važne fiksne troškove u sektoru čelika mnogi su proizvođači čelika, posebice u zemljama u kojima država narušava prirodan odnos tržišnih snaga, iskorištenost kapaciteta održavali na visokoj razini, preplavljujući tržišta trećih zemalja svojim proizvodima po niskim cijenama kada ih domaće tržište nije moglo apsorbirati. To je dovelo do povećanja uvoza u EU-u i općeg pada cijena. Općenito gledajući, usporedbom prosječne cijene svake kategorije proizvodâ utvrđeno je da su 2017. uvoznim cijenama snižene cijene industrije Unije. Takva usporedba prosječnih cijena ne odražava nužno sve posebnosti koje mogu utjecati na usporedivost, ali je svejedno dobar pokazatelj opće razine uvoznih cijena u odnosu na cijene Unije. Sniženje cijena utvrđeno je za 17 kategorija proizvodâ u rasponu od 1,2 % do 23 %.

                  (33)

                  Drugo, spomenuti su učinak pogoršale restriktivne trgovinske prakse na tržištima trećih zemalja. Naime, nekoliko se zemalja, reagirajući na spomenutu prekomjernu ponudu čelika i prakse kojima se narušava tržište, od 2014./2015. počelo više služiti instrumentima trgovinskih politika i zaštite trgovine u sektoru čelika radi zaštite domaćih proizvođača. Meksiko, Južna Afrika, Indija i Turska povećali su uvozne carine za 2,5 % do 40 % za niz proizvoda od čelika, uključujući među ostalim: toplovaljani i hladnovaljani čelik, ravne proizvode od čelika kao što su trake te čelične šipke za armiranje betona. Uvoz tih proizvoda tijekom ispitnog postupka u pravilu se odvijao u povećanim količinama. Nadalje, treće su zemlje tijekom 2017. nastavile uvoditi restriktivne trgovinske mjere: neke su zemlje uvele minimalne uvozne cijene (Indija), druge su uvele obvezne nacionalne norme za čelik (Indonezija), dok su neke uvele lokalne zahtjeve u pogledu sadržaja, uključujući kroz javnu nabavu (SAD).

                  (34)

                  Osim toga, postupno se sve više pribjegavalo instrumentima trgovinske zaštite. Statistički podaci WTO-a pokazuju da je u razdoblju od 2011. do 2013. godišnje u prosjeku pokrenuto oko 77 ispitnih postupaka povezanih s čelikom, dok je u razdoblju od 2015. do 2016. taj prosjek porastao na 117. SAD je u veljači 2018. naložio plaćanje 169 antidampinških i kompenzacijskih pristojbi za čelik te je provodio 25 ispitnih postupaka koji bi mogli rezultirati još restriktivnijim mjerama uvoza čelika u SAD. (11) S obzirom na to da je SAD jedan od najvećih svjetskih uvoznika čelika čiji udio u svjetskom uvozu čelika čini oko 13,1 % (2016.), učinak tako velikog broja mjera za zaštitu trgovine snažno je odjeknuo na globalnoj razini.

                  (35)

                  Treće, u kontekstu prevladavajućeg stalnog viška kapaciteta na globalnoj razini, protuzakonite i restriktivne mjere SAD-a iz odjeljka 232. vjerojatno će, s obzirom na svoju razinu i područje primjene, uzrokovati znatno preusmjeravanje trgovine proizvodima od čelika u Uniju. SAD je izračunao da bi se uvođenjem jedinstvene carine za proizvode na temelju mjera iz odjeljka 232., kojima se ne izuzima gotovo ni jedna zemlja, uvoz mogao smanjiti za oko 13 milijuna tona, što odgovara 7 % potrošnje Unije (12). Općenito gledajući, tržište Unije vrlo je atraktivno za proizvode od čelika i u pogledu potražnje i u pogledu cijena. Neki od glavnih izvoznika u SAD ujedno su i tradicionalni dobavljači čelika za Uniju te nema sumnje da će te zemlje, kao i druge zemlje čiji će uvoz i proizvodnja biti pogođeni mjerama SAD-a i predvidivim kaskadnim sustavom preusmjeravanja trgovine, preusmjeriti svoj uvoz u Uniju. Čak i djelomično preusmjeravanje spomenutih trgovinskih tokova u Uniju nedvojbeno će izazvati novi pad i snižavanje cijena na tržištu EU-a do razina koje se mogu usporediti s onima iz 2016., uz znatne negativne posljedice po profitabilnost industrije čelika Unije. Naposljetku treba napomenuti da bi do dodatnog povećanja uvoza koje bi moglo izazvati daljnje pogoršanje gospodarske situacije u industriji čelika Unije posebice moglo doći u zemljama koje trenutačno nisu obuhvaćene mjerama antidampinških/kompenzacijskih pristojbi.

                  (36)

                  Spomenuti je nepredviđeni razvoj događaja doveo te i dalje vodi do očitog porasta uvoza čelika u Uniju.

            VI.   PRIJETNJA OZBILJNE ŠTETE

      1.   Opća situacija u industriji čelika Unije

                  (37)

                  Komisija je za potrebe prethodnog utvrđivanja dokaza o nanošenju ozbiljne štete ili prijetnje ozbiljne štete industriji Unije u pogledu predmetnog proizvoda koji se ocjenjuje, u skladu s člankom 9. Uredbe 2015/478 i člankom 6. Uredbe 2015/755, ispitala trendove potrošnje, proizvodnju, iskorištenost kapaciteta, prodaju, tržišne udjele, cijene, profitabilnost, zalihe, povrat na uloženi kapital (ROCE), novčani tok i zaposlenost u pogledu predmetnog proizvoda za godine u razdoblju od 2013. do 2017. (do prikupljanja podataka za 2018.).

                  (38)

                  Ta je analiza provedena na globalnoj i pojedinačnoj razini za 23 kategorije proizvodâ koji bilježe povećanje opsega uvoza („proizvodi/kategorije proizvodâ koji se ocjenjuju”). Kako je objašnjeno u odjeljku II., Komisija smatra da je takva globalna i sveobuhvatna analiza prikladna za ovaj ispitni postupak s obzirom na međusobni odnos i povezanost te razinu konkurentnosti među različitim proizvodima iz perspektive ponude i potražnje.

                  (39)

                  Uzevši u obzir opću situaciju, potrošnja Unije, prodaja proizvođača iz Unije i pripadajući tržišni udio kretali su se kako je prikazano u nastavku:

                              (000 tona)

                              2013.

                              2014.

                              2015.

                              2016.

                              2017.

                              Potrošnja

                              144 908

                              152 146

                              157 236

                              163 100

                              166 244

                                 Indeks 2013. = 100

                                 100

                                 105

                                 109

                                 113

                                 115

                              Domaća prodaja

                              125 808

                              129 261

                              129 542

                              132 717

                              134 542

                                 Indeks 2013. = 100

                                 100

                                 103

                                 103

                                 105

                                 107

                              Tržišni udjeli (%)

                              86,8 %

                              85,0 %

                              82,4 %

                              81,4 %

                              80,9 %

                                 Izvor: Eurostat i industrijski podaci

                  (40)

                  Potrošnja proizvoda koji se ocjenjuju rasla je svake godine u razdoblju od 2013. do 2017., zabilježivši ukupno povećanje od 15 %. Porasla je i prodaja proizvođača iz Unije, no u puno manjoj mjeri nego potrošnja Unije, tj. samo 7 %. Stoga proizvođači iz Unije nisu mogli ostvariti korist od povećane potražnje u Uniji te su se njihovi tržišni udjeli smanjili s 86,8 % na 80,9 %. Treba podsjetiti da je u istom razdoblju uvoz porastao za 68 %.

                  (41)

                  Podaci iz odgovora na upitnike koje su dostavili proizvođači iz Unije pokazuju da su se proizvodnja i proizvodni kapacitet kretali kako je prikazano u nastavku:

                              000 tona

                              2013.

                              2014.

                              2015.

                              2016.

                              2017.

                              Proizvodnja EU-a

                              184 912

                              190 687

                              192 493

                              194 369

                              200 650

                                 Indeks 2013. = 100

                                 100

                                 103

                                 104

                                 105

                                 109

                              Proizvodni kapacitet

                              257 331

                              257 138

                              258 056

                              260 171

                              265 353

                                 Indeks 2013. = 100

                                 100

                                 100

                                 100

                                 101

                                 103

                              Iskorištenost kapaciteta (%)

                              71,9 %

                              74,2 %

                              74,6 %

                              74,7 %

                              75,6 %

                                 Izvor: industrijski podaci

                  (42)

                  Proizvodni je kapacitet u razdoblju od 2013. do 2017. porastao za 3 %, ali manje od razine proizvodnje koja je porasla za 9 %. Stopa iskorištenosti kapaciteta posljedično se povećala sa 72 % na 76 %.

                  (43)

                  Zalihe trgovačkih društava koja su surađivala u razdoblju od 2013. do 2017. ukupno su povećane za 20 %.

                              000 tona

                              2013.

                              2014.

                              2015.

                              2016.

                              2017.

                              Zalihe

                              11 006

                              11 896

                              12 391

                              12 117

                              13 222

                                 Indeks 2013. = 100

                                 100

                                 108

                                 113

                                 110

                                 120

                                 Izvor: odgovori na upitnike

                  (44)

                  Jedinične prodajne cijene, profitabilnost i novčani tok proizvođača iz Unije kretali su se kako je prikazano u nastavku:

                              2013.

                              2014.

                              2015.

                              2016.

                              2017.

                              Jedinične prodajne cijene (EUR/tona)

                              673,5

                              652,8

                              616,9

                              572,9

                              681,5

                                 Indeks 2013. = 100

                                 100

                                 97

                                 92

                                 85

                                 101

                              Profitabilnost

                              – 1,0 %

                              0,9 %

                              0,9 %

                              2,2 %

                              6,2 %

                              Novčani tok (u milijunima EUR)

                              3 133

                              4 975

                              6 519

                              5 386

                              6 141

                                 Indeks 2013. = 100

                                 100

                                 159

                                 208

                                 172

                                 196

                                 Izvor: odgovori na upitnike

                  (45)

                  U razdoblju od 2013. do 2016. došlo je do znatnog pada cijena na tržištu Unije: jedinične prodajne cijene smanjile su se za 15 %. Treba podsjetiti da je u tom razdoblju zabilježen i znatan porast uvoza. Međutim, prosječna se jedinična prodajna cijena oporavila 2017. i dosegnula razinu usporedivu s onom iz 2013. Općenito gledajući, profitabilnost je u razdoblju od 2013. do 2016. ostala na vrlo niskoj razini. Usprkos znatnom padu cijena, industrija Unije svejedno je 2016. uspjela smanjiti troškove proizvodnje do mjere koja joj je omogućila ostvarivanje niske stope profita od 2,2 %. Situacija se 2017. privremeno popravila. Prodajne su cijene od 2016. do 2017. porasle za gotovo 20 %, dosegavši razinu iz 2013. Industrija Unije ostvarila je razinu dobiti od 6,2 % jer je trošak proizvodnje (sirovina), neovisno o rastu, ostao na nižoj razini nego 2013. Ukupna pozicija novčanog toka industrije Unije zabilježila je povećanje od približno 60 %.

                  (46)

                  Kad je riječ o zapošljavanju, proizvođači iz Unije koji proizvode kategorije proizvodâ koje se ocjenjuju u petogodišnjem su razdoblju izgubili gotovo 10 000 radnih mjesta.

                              2013.

                              2014.

                              2015.

                              2016.

                              2017.

                              Zapošljavanje (u ekvivalentu punog radnog vremena)

                              189 265

                              183 470

                              182 136

                              182 162

                              181 303

                                 Indeks 2013. = 100

                                 100

                                 97

                                 96

                                 96

                                 96

                                 Izvor: odgovori na upitnike

            2.   Situacija na razini pojedinačnih kategorija proizvodâ

                  (47)

                  Uz globalnu analizu opće situacije u pogledu predmetnog proizvoda, za koju Komisija smatra da osigurava odgovarajući temelj za procjenu nužnosti zaštitnih mjera u ovom ispitnom postupku, Komisija je ocijenila i situaciju na razini pojedinačnih kategorija proizvodâ kako bi potvrdila spomenute trendove kad ih se raščlani.

                  (48)

                  U kontekstu pojedinačnih kategorija proizvodâ situacija je nešto drukčija, no općenito su prisutni isti trendovi. Gospodarski su pokazatelji prikazani pojedinačno te prema kategorijama proizvodâ u Prilogu III.

                  (49)

                  Potrošnja Unije posljednjih se pet godina povećala za sve kategorije proizvodâ osim za dvije. Dok je spomenuto povećanje za određene pojedinačne proizvode ostalo skromno, s minimalnim porastom od 2 %, za druge je bilo mnogo izraženije, s najvećim porastom od 169 %.

                  (50)

                  Obujam prodaje u razdoblju od 2013. do 2017. uglavnom je bio stabilan ili je u određenim slučajevima zabilježio blagi porast, no izuzev u tri kategorije proizvodâ nije porastao onoliko koliko je porasla potrošnja EU-a. To je u predmetnom petogodišnjem razdoblju dovelo do smanjenja tržišnih udjela za sve osim za tri kategorije proizvodâ.

                  (51)

                  Razine proizvodnje uglavnom su porasle za 18 od 23 pojedinačna proizvoda, kao i stope iskorištenosti kapaciteta.

                  (52)

                  Cijene svih proizvoda zabilježile su znatan pad (osim za jedan proizvod na koji su primijenjene antidampinške pristojbe u obliku minimalne uvozne cijene) u razdoblju od 2013. do 2016. Cijene su se oporavile 2017. uslijed općeg oporavka tržišta čelika, ali i kao posljedica različitih mjera trgovinske zaštite poduzetih zbog nepoštenog ponašanja u pogledu određivanja cijena i subvencioniranog uvoza. Cijena 16 proizvoda ostala je 2017. na nižoj razini od one iz 2013. Treba napomenuti da su prosječne razine uvoznih cijena bile gotovo sustavno niže od cijena Unije za sve godine i za sve kategorije proizvodâ.

                  (53)

                  Kad je riječ o dobiti, sve su kategorije proizvodâ do 2016. prodavane uz gubitak ili uz uvelike smanjenu dobit. Samo se sedam proizvoda 2017. vratilo na razinu dobiti koja premašuje 6 %. Ti su proizvodi važni zbog obujma proizvodnje EU-a te se na njih šest odnedavno primjenjuju mjere antidampinških ili kompenzacijskih pristojbi. Treba napomenuti da se te mjere odnose samo na neke zemlje podrijetla. Svi ostali proizvodi i dalje su ostvarivali gubitke (tri proizvoda) ili su se tek približili razini prihoda kojom se pokrivaju troškovi (13 proizvoda). Većina nedavnih ispitnih postupaka ukazuje na to da je dobit na razini nižoj od 6 % nedovoljna za pokrivanje ulaganja potrebnih za održavanje aktivnosti, s obzirom na to da je Komisija radi pokrivanja ulaganja iskoristila razinu od oko 8 % dobiti kao dovoljnu razinu dobiti u ovom sektoru. Za polovinu proizvoda u razdoblju od 2013. do 2017. zabilježeno je pogoršanje novčanog toka, a za šest proizvoda novčani je tok 2017. čak bio negativan. Povrat na uloženi kapital (ROCE) u razdoblju od 2013. do 2016. zadržao se na niskoj razini, ali se kasnije poboljšao za veliku većinu kategorija proizvodâ, iako je 2017. još uvijek bio negativan za pet proizvoda.

                  (54)

                  Kad je riječ o zalihama, za 17 je kategorija proizvodâ zabilježen porast zaliha. U tom su se razdoblju smanjile zalihe za samo pet kategorija proizvodâ, dok je jedna kategorija proizvodâ ostala na istoj razini.

                  (55)

                  Spomenuta analiza potvrđuje da se situacija u industriji čelika Unije u razdoblju od 2013. do 2016. znatno pogoršala. To se očitovalo u smanjenju tržišnih udjela i znatnom padu cijena, što je industriji onemogućilo da ostvari korist od nižih troškova sirovina. Ti su trendovi bili prisutni i na globalnoj razini i na razini pojedinačnih proizvoda. Situacija se 2017. djelomično popravila. Iako su mnoge kategorije proizvodâ još uvijek ispod razine održive dobiti, neke su se poboljšale, najvjerojatnije zbog nedavnog uvođenja antidampinških i antisubvencijskih mjera. Stoga se na globalnoj razini te na razini pojedinačnih kategorija proizvodâ smatra da je industrija Unije i dalje nestabilna i osjetljiva na daljnje povećanje uvoza, posebice ako se uvoz iz zemalja koje podliježu mjerama trgovinske zaštite zamijeni drugim uvozom preusmjerenim s tržišta SAD-a na temelju mjera iz odjeljka 232.

                  (56)

                  To je, primjerice, tipičan slučaj za kategorije proizvodâ 1., 2. i 4. koje su važne u smislu potražnje Unije, ali i zbog toga što se te kategorije proizvodâ (posebice kategorije 1. i 2.) upotrebljavaju kao sirovina za proizvodnju drugih proizvoda od čelika. Za kategorije proizvodâ 1., 2. i 4. financijska je situacija 2016. bila negativna, ali se 2017. poboljšala zbog uvođenja antidampinških i antisubvencijskih mjera protiv niza zemalja kao što su, među ostalim, Kina i Rusija. Međutim, uvoz iz tih zemalja nedavno je djelomično zamijenjen uvozom iz Indije, Koreje i Turske, s time da su zadnje dvije važni dobavljači i za SAD. U prvom tromjesečju 2018., odnosno prije uvođenja mjera u SAD-u, uvoz Unije za 1. kategoriju proizvodâ već se povećao u odnosu na prvo tromjesečje 2017., a to je povećanje uglavnom posljedica uvoza iz Turske.

                  (57)

                  Daljnji porast uvoza čelika u Uniju onemogućio bi industriji Unije, koja se još uvijek nije u potpunosti oporavila, da ostvari korist od pozitivnog učinka nedavnih mjera trgovinske zaštite.

            3.   Prijetnja ozbiljne štete

                  (58)

                  Komisija je u svojoj Komunikaciji o čeliku iz ožujka 2016. (13) zaključila da je industrija čelika Unije suočena s nizom ozbiljnih izazova uzrokovanih globalnim viškom kapaciteta, dramatičnim porastom svjetskog uvoza i dosad neviđenim valom nepoštenih trgovinskih praksi.

                  (59)

                  Istodobno, Unija je uvela niz antidampinških i antisubvencijskih mjera za uvoz proizvodâ od čelika radi saniranja štete nanesene nepoštenim uvozom. U ovom se trenutku primjenjuje najmanje 19 antidampinških i antisubvencijskih mjera protiv nepoštenog uvoza 14 kategorija proizvodâ iz različitih zemalja za koje se provodi ispitni postupak. Tijekom razdoblja ispitnog postupka, tj. od 2013. do 2017., u okviru 13 novih ispitnih postupaka utvrđeno je da je industrija čelika EU-a pretrpjela materijalnu štetu (odnosno da joj je u jednom slučaju prijetila materijalna šteta) uzrokovanu nepoštenim trgovinskim praksama.

                  (60)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55., industrija Unije još uvijek je nestabilna i osjetljiva na daljnje povećanje uvoza. Nedavna odluka SAD-a da ne izuzme izvoz EU-a iz područja primjene mjera iz odjeljka 232. vjerojatno će onemogućiti proizvođačima iz Unije da svoje proizvode izvoze u SAD te još više pogoršati njihovu situaciju.

                  (61)

                  Uvoz čelika znatno je porastao te se 2017. zadržao na visokoj razini. Zbog daljnjeg povećanja uvoza u 2018., osobito iz onih zemalja ili izvoznika koji ne podliježu mjerama trgovinske zaštite, industrija se vjerojatno neće moći u potpunosti oporaviti i ostvariti korist od tih mjera. Smatra se da je industrija čelika Unije još uvijek osjetljiva na daljnje povećanje uvoza.

                  (62)

                  U nedostatku privremenih zaštitnih mjera, u skoroj će budućnosti vjerojatno doći do stvarne ozbiljne štete.

                  (63)

                  U tom kontekstu, u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe 2015/478 i člankom 6. stavkom 3. Uredbe 2015/755, Komisija je ispitala stopu povećanja izvoza u Uniju i vjerojatnost da će se raspoloživi kapacitet upotrijebiti za izvoz u Uniju.

                  (64)

                  Prvo, kako je već zaključeno, uvoz u Uniju uvelike je porastao u razdoblju od 2013. do 2017., tj. za 68 % na globalnoj razini. Dok je povećanje bilo osobito izraženo do 2016., uvoz je u sljedećem razdoblju nastavio rasti, ali nešto sporije. Kako je istaknuto u uvodnim izjavama (37) i (82) u pogledu kritičnih okolnosti, u prvom je tromjesečju 2018. ponovno zabilježeno znatno povećanje uvoza za gotovo 10 %. Iz toga proizlazi da je stopa povećanja uvoza znatna.

                  (65)

                  Drugo, u okolnostima globalnog viška kapaciteta u različitim zemljama, očekuje se da će restriktivne mjere SAD-a iz odjeljka 232., s obzirom na njihovu razinu i područje primjene, vjerojatno izazvati preusmjeravanje trgovine proizvodima od čelika u Uniji.

                  (66)

                  SAD je objavio da namjerava smanjiti uvoz za oko 13 milijuna tona, na temelju čega je u ožujku 2018. uveo dodatnu uvoznu pristojbu od 25 % na uvoz vrlo velikog broja proizvoda od čelika. Količina čelika koja se više neće izvoziti u SAD neizbježno će se preusmjeravati u treće zemlje.

                  (67)

                  Neki od glavnih izvoznika u SAD ujedno su i tradicionalni dobavljači čelika za Uniju. Više je nego vjerojatno da će te zemlje, kao i ostale, u velikoj mjeri biti voljne preusmjeriti svoj izvoz u Uniju. Općenito gledajući, tržište Unije doista je atraktivno za proizvode od čelika i u pogledu potražnje i u pogledu cijena. Sve u svemu, EU je – nakon Kine, ali prije SAD-a – jedno od glavnih tržišta čelika koja su posljednjih godina zabilježila porast potražnje, a sada bilježe i oporavak cijena.

                  (68)

                  U tom će kontekstu znatno povećanje ponude na tržištu Unije zbog priljeva uvoza rezultirati općim padom cijena, što će dovesti do razine cijena koje su usporedive s onima iz 2016., uz znatne negativne posljedice za profitabilnost industrije čelika Unije.

            4.   Zaključci

                  (69)

                  U takvim okolnostima te na temelju prethodno iznesenih činjenica donesen je preliminarni zaključak da je, iako se u pogledu određenih kategorija proizvodâ industrija čelika Unije 2017. djelomično oporavila, poglavito zahvaljujući mjerama trgovinske zaštite, za većinu kategorija proizvodâ koji se ocjenjuju financijska situacija još uvijek daleko ispod održivih razina, što industriju Unije čini još osjetljivijom na sljedeće povećanje uvoza. U skladu s time, Komisija zaključuje da industriji čelika Unije prijeti ozbiljna šteta u pogledu 23 kategorije proizvodâ koji se ocjenjuju.

            VII.   UZROČNOST

      1.   Povećanje uvoza

                  (70)

                  Komisija je preliminarno utvrdila da postoji uzročno-posljedična veza između povećanog uvoza proizvoda koji se ocjenjuje i prijetnje ozbiljne štete, kako je prikazano u nastavku.

                  (71)

                  Najprije treba podsjetiti da su proizvodi proizvođača iz Unije istovjetni ili izravno konkurentni predmetnim proizvodima. Imaju jednaka osnovna svojstva i primjenu, prodaju se sličnim ili jednakim prodajnim kanalima te su cjenovno izrazito konkurentni.

                  (72)

                  Kako je prethodno objašnjeno u odjeljcima IV. I VI., proizvođači iz Unije pretrpjeli su gubitak tržišnog udjela uz znatan cjenovni pritisak, što je dovelo do negativne ili neodržive razine dobiti. Čak i u slučaju oporavka proizvođača, čini se da nekim proizvodima neizbježno prijeti ozbiljna šteta.

                  (73)

                  U razdoblju od 2013. do 2017. uvoz predmetnog proizvoda znatno je porastao, smanjivši tržišne udjele Unije na temelju razina cijena koje su bile niže od cijena proizvođača iz EU-a. Doista, tržišni udio uvoza ukupno je porastao s 12,2 % na 17,6 %, a uvozne su cijene i dalje bile gotovo sustavno niže od prodajnih cijena Unije za svaki pojedinačni proizvod.

                  (74)

                  Uzročno-posljedična veza između porasta uvoza i položaja proizvođača iz Unije osobito je izražena u razdoblju od 2013. do 2016., kada je uvoz po niskim cijenama doživio vrhunac (+ 62 %), a cijene proizvođača iz EU-a pale su za 15 %. Za 13. kategoriju pad cijena iznosio je čak 20 %, dok je za 1. kategoriju iznosio 19 %, a za 3. kategoriju 18 %. Posljedično, proizvođači istovjetnih proizvoda iz Unije bili su suočeni s gubicima ili su se tek približili razini prihoda kojom se pokrivaju troškovi. Uvoz je 2017. ostao na visokoj razini, nastavivši snižavati cijene unatoč njihovu općenitom rastu. Cijene u EU-u doživjele su oporavak, no nedovoljan za niz proizvoda koji su se nastavili prodavati uz gubitak ili smanjenu dobit.

                  (75)

                  Čak i uz oporavak dobiti u pogledu određenih kategorija proizvodâ, oni su još uvijek u osjetljivoj situaciji. Na temelju kretanja prethodnih godina uistinu je jasno da su te kategorije proizvodâ posebno osjetljive na cjenovni pritisak i da bi se svako daljnje povećanje uvoza uz niske cijene izrazito negativno odrazilo na njihovu situaciju.

                  (76)

                  U tom se kontekstu smatra da bi restriktivne mjere koje je SAD poduzeo u skladu s odjeljkom 232. Zakona o širenju trgovine, s obzirom na njihovu razinu i područje primjene, mogle neizbježno nanijeti ozbiljnu štetu proizvođačima iz Unije.

                  (77)

                  Komisija stoga privremeno zaključuje da u pogledu 23 kategorije proizvodâ koje se ocjenjuju postoji uzročno-posljedična veza između porasta uvoza, cjenovnog pritiska na tržištu čelika Unije i prijetnje ozbiljne štete proizvođačima iz Unije.

            2.   Drugi poznati čimbenici

                  (78)

                  S namjerom da osigura da se ozbiljna šteta ne može pripisati drugim čimbenicima osim povećanju uvoza, Komisija je provela preliminarnu analizu kako bi utvrdila postoji li mogućnost da su nanošenju ozbiljne štete proizvođačima iz Unije pridonijeli drugi čimbenici.

                  (79)

                  Utvrđeno je da je globalni višak kapaciteta odigrao ulogu, potaknuvši jeftin uvoz u Uniju. Potrošnja predmetnih proizvoda od čelika je porasla pa stoga ne bi mogla umanjiti uzročno-posljedičnu vezu.

                  (80)

                  Komisija je također razmotrila doprinos uvoza predmetnih proizvoda iz članica Europskoga gospodarskog prostora (EGP) nanošenju ozbiljne štete. Iz Sporazuma o EGP-u između Unije i njezinih država članica s jedne strane te članica EGP-a (Norveške, Islanda i Lihtenštajna) s druge strane proizlazi da je Unija gospodarski tijesno povezana s tržištima zemalja EGP-a te s industrijama predmetnih proizvoda. Industrija je na tim tržištima zrela i zasićena, zbog čega se smatra da će izuzimanje proizvoda podrijetlom iz članica EGP-a iz zaštitnih mjera imati slab (ili nikakav) učinak na razine uvoza proizvodâ. Iako je uvoz iz tih zemalja zaista pridonio povećanju uvoza određenih kategorija proizvodâ (ukupan uvoz iz tih zemalja zabilježio je porast od oko 9 %), udio tog uvoza u ukupnom uvozu ograničen je (udio EGP-a u uvozu je oko 1,5 %, s odgovarajućim tržišnim udjelom od ukupno 0,3 %). Usto, članice EGP-a tradicionalno su manji opskrbljivači SAD-a predmetnim proizvodom, što znači da je rizik od preusmjeravanja trgovine također preliminarno utvrđen kao ograničen. Stoga, uzimajući u obzir tradicionalno manje opskrbljivače SAD-a, zrelost industrije na tržištima EGP-a i s time povezan ograničeni rizik od preusmjeravanja trgovine, Komisija smatra da je uvoz predmetnih proizvoda iz članica EGP-a tek neznatno pridonio prijetnji ozbiljne štete, ili uopće nije imao učinka.

                  (81)

                  Slijedom toga, Komisija nije utvrdila druge čimbenike koji bi umanjili uzročno-posljedičnu vezu između povećanja uvoza i ozbiljne štete za proizvođače iz Unije. Unatoč tome, u nastavku ispitnog postupka detaljnije će se ispitati svi ostali čimbenici koji su pridonijeli ili mogli pridonijeti nastanku štete.

            VIII.   KRITIČNA SITUACIJA

                  (82)

                  Kao što je prethodno navedeno, proizvođači čelika iz Unije globalno su izloženi prijetnji štete te je ozbiljna šteta očito neizbježna. Za određene pojedinačne kategorije proizvodâ već postoje jasni znakovi ozbiljne štete. Daljnji porast uvoza vjerojatno će imati znatan negativan utjecaj na gospodarsku situaciju u cjelokupnoj industriji.

                  (83)

                  Komisija je ispitala postoje li kritične okolnosti u kojima bi odgoda izazvala teško popravljivu štetu. Osobito je ispitano je li se u posljednjem razdoblju nastavio rast uvoza.

                  (84)

                  Na temelju usporedbe uvoza proizvoda od čelika u prvom tromjesečju 2018. i u istom razdoblju 2017. proizlazi da je uvoz 18 od 23 kategorije proizvodâ porastao za 26 %. Porast uvoza bitno je veći u odnosu na razdoblje od 2016. do 2017., kad je iznosio oko 2 %.

                  (85)

                  Prema odjeljku 232., na proizvode od čelika 23. ožujka 2018. uvedena je carina od 25 %. U ovoj je fazi nemoguće ocijeniti cjelokupan učinak mjera SAD-a u pogledu preusmjeravanja trgovine. Porast uvoza u Uniju u prvom tromjesečju 2018. mogao bi se, međutim, promatrati u svjetlu iščekivanja njegovih učinaka te bi stoga mogao pružiti dobru naznaku mogućeg budućeg razvoja situacije u pogledu uvoza Unije nakon uvođenja mjera SAD-a.

                  (86)

                  SAD je 30. svibnja 2018. također odlučio da bi se mjere iz odjeljka 232. trebale uvesti za Uniju, Meksiko i Kanadu. Komisija to smatra još jednim kritičnim elementom jer bi se time ne samo ograničio izvoz Unije već i povećao rizik od preusmjeravanja trgovine iz drugih dviju zemalja koje su važni proizvođači čelika.

                  (87)

                  S obzirom na osjetljivu situaciju u industriji te u svjetlu najnovijeg porasta uvoza, nastavak prevelike ponude proizvodâ od čelika na tržištu Unije i posljedični pritisak na cijene nesumnjivo će imati ozbiljne posljedice za položaj proizvođača iz Unije.

                  (88)

                  Stoga Komisija smatra da zbog stvarnog rizika od preusmjeravanja trgovine i daljnjeg ograničenja uvoza u SAD za zemlje koje su važni proizvođači čelika postoje kritične okolnosti u kojima bi svaka odgoda donošenja privremenih zaštitnih mjera prouzročila teško popravljivu štetu. Shodno tome, Komisija zaključuje da je bez odgode potrebno usvojiti privremene zaštitne mjere.

            IX.   INTERES UNIJE

                  (89)

                  U skladu s člankom 16. Uredbe 2015/478 ispitano je postoje li, unatoč privremenom nalazu o postojanju prijetnje ozbiljne štete, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da u ovom konkretnom slučaju donošenje privremenih mjera nije u interesu Unije. Pri analizi interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese proizvođača, uvoznika i korisnika iz Unije.

                  (90)

                  Industriju Unije čini oko 40 proizvođača koji se nalaze u različitim državama članicama Unije i koji su u razdoblju od 2013. do 2017. za potrebe proizvodnje 25 predmetnih proizvoda izravno zapošljavali više od 180 000 ljudi. Utvrđeno je da je industrija Unije suočena s prijetnjom ozbiljne štete koju uzrokuje porast uvoza. Treba podsjetiti da industrija Unije nije ostvarila korist od porasta potrošnje te da je gospodarska situacija u industriji Unije i dalje nestabilna i osjetljiva na daljnje povećanje uvoza. Strateška važnost industrije čelika odavno je prepoznata (14). Zdrava i konkurentna industrija čelika u interesu je Unije. Jasno je da će se u slučaju nepoduzimanja mjera i cijene i tržišni udio proizvođača iz Unije nastaviti smanjivati, što će dovesti do smanjenja proizvodnje, povećanja financijskih gubitaka te pada zaposlenosti i u industriji čelika i u povezanim industrijama. Uvođenje privremenih zaštitnih mjera na određeno će vrijeme popraviti ozbiljnu štetu i industriji Unije olakšati prilagodbu.

                  (91)

                  Općenito, korisnici i uvoznici teže najnižoj mogućoj cijeni čelika i jasno je da će bez uvođenja mjera cijene biti niže. Međutim, u interesu im je i uspostavljanje konkurentne i održive industrije čelika Unije koja će moći zadovoljiti njihove buduće potrebe.

                  (92)

                  U tom je kontekstu nekoliko zainteresiranih strana u ispitnom postupku tvrdilo da uvođenje privremenih zaštitnih mjera ne bi bilo u interesu Unije. Tvrdile su da bi uvođenje mjera gotovo sigurno dovelo do nedovoljne opskrbe te da bi se time osnažila pregovaračka pozicija predmetne industrije Unije za vršenje pritiska na cijene. Njihov je dodatni argument glasio da su izvori opskrbe već ograničeni uvođenjem antidampinških i antisubvencijskih mjera te da se proizvodi koji nisu dostupni putem proizvođača iz Unije ili nisu dostupni u dostatnoj mjeri ili nemaju odgovarajuće tehničke specifikacije moraju izuzeti iz zaštitnih mjera.

                  (93)

                  U cilju postizanja optimalne ravnoteže između različitih legitimnih interesa i s obzirom na to da je u ovom slučaju prijetnja ozbiljne štete uglavnom povezana s postojećim preusmjeravanjem trgovine, Komisija smatra da bi se ovim oblikom zaštitnih mjera trebale očuvati povijesne razine uvoza te da bi im trebao podlijegati samo uvoz iznad te razine. U tom pogledu sustav carinskih kvota kojim se ne uvode zapreke tradicionalnim trgovinskim tokovima jamči usklađenost zaštitnih mjera s interesom Unije. Takvim oblikom mjere spriječili bi se negativni učinci preusmjeravanja trgovine za industriju Unije i istodobno očuvali tradicionalni trgovinski izvori nabave i učinkovito natjecanje na tržištu čelika.

                  (94)

                  U tim okolnostima, Komisija smatra da ne postoji materijalni rizik od toga da donesena mjera dovede do nedovoljne opskrbe ili povećanja cijena. Isto tako, budući da će biti zajamčeni tradicionalni trgovinski tokovi, trebalo bi odbaciti tvrdnju da se određene posebne kategorije proizvodâ moraju izuzeti iz zaštitnih mjera jer nisu dostupne od proizvođača iz Unije ili nisu dostupne u dostatnoj mjeri ili nemaju odgovarajuće tehničke specifikacije.

                  (95)

                  Stoga, uzimajući sve u obzir, Komisija privremeno zaključuje da interes Unije zahtijeva donošenje privremenih zaštitnih mjera u posebnom obliku povećanja carine, koji će se primijeniti izvan tradicionalnih trgovinskih tokova na temelju kategorije proizvoda.

            X.   ZAKLJUČCI I DONOŠENJE PRIVREMENIH MJERA

      1.   Donošenje privremenih mjera

                  (96)

                  Donesen je preliminarni zaključak o tome da industriji čelika Unije prijeti ozbiljna šteta u pogledu 23 kategorije proizvodâ koji se ocjenjuju te da će spomenuta situacija u skoroj budućnosti vjerojatno dovesti do stvarne ozbiljne štete. Uzevši u obzir kritične okolnosti, smatra se da bi trebalo poduzeti privremene zaštitne mjere u cilju sprečavanja nastanka štete industriji čelika EU-a koja bi bila teško popravljiva prije zaključenja tekućeg ispitnog postupka.

            2.   Oblik i razina mjera

                  (97)

                  Pri odabiru odgovarajućeg oblika mjere Komisija je razmotrila tri elementa koja slijede u nastavku. Prvo, izvjestan je nastanak ozbiljne štete globalnoj industriji čelika Unije zbog preusmjeravanja izvoza proizvoda od čelika iz SAD-a u EU kao posljedica mjera poduzetih u skladu s odjeljkom 232. Drugo, smatra se da je potrebno očuvati otvorenost tržišta Unije i održavati tradicionalni tok uvoza. Štoviše, u osnovi se višak uvoza koji premašuje tradicionalne trgovinske tokove smatra glavnom prijetnjom situaciji u industriji čelika. Konačno, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) 2015/478 i međunarodnim obvezama Unije, posebice s člankom 6. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama, privremene bi mjere trebale biti u obliku tarifnih mjera.

                  (98)

                  Na temelju toga Komisija smatra da bi, kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi 93., privremene zaštitne mjere trebale biti u obliku sustava carinskih kvota iznad kojih bi se plaćala dodatna pristojba. U svrhu osiguranja pristupa tržištu Unije svim tradicionalnim dobavljačima, takve bi se carinske kvote trebale temeljiti na prosjeku godišnje razine uvoza za 2015., 2016. i 2017. Budući da će carinske kvote biti na snazi 200 kalendarskih dana, trebalo bi ih odrediti na odgovarajućoj razmjernoj razini u odnosu na godišnje brojke.

                  (99)

                  Dodatnu pristojbu iznad kvote trebalo bi utvrditi na razini koja je u skladu s ciljem sprečavanja nastanka ozbiljne štete industriji Unije. Uzevši u obzir zaključke o prijetnji ozbiljne štete i činjenicu da općenito gledajući još nije nastala ozbiljna šteta, Komisija smatra neprimjerenim izračunavanje marže štete na temelju izračunanog prosjeka neštetne cijene po toni proizvodâ industrije Unije u posljednjem razdoblju.

                  (100)

                  U tim okolnostima Komisija smatra primjerenijim razmotriti mogući budući razvoj događaja kada je riječ o ocjenjivanju razine pristojbe potrebne kako bi se spriječilo da uvoz iznad tradicionalnih trgovinskih tokova prouzroči i nanese ozbiljnu štetu industriji Unije nakon dosezanja razine kvote.

                  (101)

                  U tom je pogledu industrija Unije podnijela dvije komplementarne metode izračuna carine s dostatnim učinkom odvraćanja koje Komisija smatra primjerenima za navedenu svrhu: prva je model djelomične ravnoteže tržišta čelika Unije, a druga uključuje izračun marže doprinosa za proizvode od čelika.

                  (102)

                  Model djelomične ravnoteže je skup jednadžbi o potražnji i ponudi koji je usredotočen na jedan dio gospodarstva, a na ostatak gospodarstva primjenjuje pretpostavku ceteris paribus. Također pretpostavlja da makroekonomski učinci scenarija koji se analizira nisu dovoljno veliki da bi utjecali na makroekonomske agregate kao što je npr. prosječna razina plaće u određenom gospodarstvu.

                  (103)

                  Model koji predlaže industrija Unije temelji se na javno dostupnom kodu koji se programira i rješava u softveru za izradu tablica sa stupcima i redovima. Modeli djelomične ravnoteže općenito su standardni alat za analizu trgovinske politike koju provode ispitna tijela, uključujući Komisiju.

                  (104)

                  Poput većine ostalih, spomenuti model primjenjuje takozvanu Armingtonovu pretpostavku prema kojoj proizvodi različitog podrijetla nisu savršene zamjene. Model razmatra tržište Unije samo korištenjem funkcije opskrbe za domaću opskrbu Unije, opskrbu uvozom po zemljama koje podliježu zaštitnim mjerama i opskrbu uvozom po zemljama izuzetima iz zaštitnih mjera. Naposljetku, koristi funkciju potražnje Unije koja odgovara ukupnoj razini cijene s ciljem utvrđivanja potražnje za čelikom na ukupnoj razini te prema relativnim cijenama vrši raspodjelu na tri spomenuta izvora opskrbe. U posljednjem se postupku primjenjuje takozvani Armingtonov koncept elastičnosti, odnosno ekonomski parametri elastičnosti međusobne zamjene proizvoda iz različitih zemalja podrijetla s razlikama u vrstama proizvoda i tržištima.

                  (105)

                  Podatke za model pružaju EUROFER i Eurostat. Parametre elastičnosti prema Armingtonu, kao i podatke o elastičnosti ponude i potražnje pružaju etablirani izvori kao što su USITC i mreža Global Trade Analysis Project (GTAP). Prema spomenutim izvorima, elastičnost prema Armingtonu utvrđena je na 3,75, elastičnost potražnje na – 0,5, a tri elastičnosti ponude na 4.

                  (106)

                  S obzirom na to da je riječ o modelu za jednu zemlju, potrebno je iznijeti određene eksplicitne i implicitne pretpostavke, posebice u pogledu tržišta čelika SAD-a i učinka mjera uvedenih prema odjeljku 232.

                  (107)

                  Prvo, pretpostavlja se da će se provedbom spomenutih mjera uspjeti isključiti s tržišta SAD-a trenutačni izvoz zemalja koje podliježu mjerama iz odjeljka 232. U sljedećoj se fazi izračunava udio isključenog izvoza koji će biti preusmjeren na tržište EU-a za svaku zemlju proizvođača koja trenutačno izvozi u SAD, primjenom metodologije prema kojoj se uzimaju u obzir i ponderiraju četiri različita kriterija: udaljenost do Unije, dostupnost zemalja u odgovarajućoj regiji koje mogu iskoristiti preusmjereni izvoz, postojanje zemalja u regiji sa znatnim viškom kapaciteta te postojanje zaštitnih mjera koje su na snazi u zemlji trgovanja. Prema ovom izračunu, 72 % trenutačnog uvoza čelika SAD-a preusmjerit će se na tržište EU-a, što odgovara 55 % ukupnog uvoza čelika u Uniji za 2017. Nadalje, pretpostavlja se da će taj dodatni uvoz potisnuti jednaku količinu proizvodnje Unije.

                  (108)

                  U model se unose spomenuti parametri i tržišni podaci prilagođeni pretpostavkama iz prethodnih dviju uvodnih izjava. Model se potom rješava eksperimentima različitih veličina zaštitne carinske stope Unije izvan kvote. Rezultati modela predviđaju da bi carinska stopa od 25 % omogućila oko 19 % više razine uvoza u odnosu na referentno razdoblje od 2015. do 2017. Carinska stopa od 32 % još uvijek bi omogućila uvoz 10 % veći u odnosu na referentno razdoblje. S druge strane, carinska stopa od 41 % potisnula bi uvoz na razinu iz razdoblja od 2015. do 2017.

                  (109)

                  Rezultati makroekonomskog trgovinskog modela nadopunjeni su nizom mikroekonomskih simulacija tipičnih marži doprinosa za 12 različitih kategorija proizvodâ koji se ocjenjuju. Pretpostavka analize jest da bi u slučaju pada cijena proizvođači u potpunosti nastavili koristiti svoje kapacitete te izvoziti u Uniju sve dok su pokriveni varijabilni troškovi. Marža između prodajne cijene i varijabilnih troškova naziva se maržom doprinosa. Drugim riječima, proizvođač bi nastavio s proizvodnjom tako dugo dok marža doprinosa nije negativna. Za svaku od dvanaest kategorija proizvodâ koji se ocjenjuju analizom je utvrđena cijena za uvoz u Uniju po kojoj bi se u potpunosti iscrpila marža doprinosa za izvoznike u EU. Raspon između te cijene i neštetne domaće cijene na tržištu Unije trebala bi biti carinska stopa izvan kvote koja će jamčiti neštetnu razinu cijene na tržištu Unije.

                  (110)

                  Ova analiza temelji se na košarici cijena sirovina na osnovi pokazatelja objavljenih u publikaciji Metal Bulletin, varijabilnom trošku kineskih trgovačkih društava objavljenom u bazi podataka CRU te pretpostavljenim troškovima prijevoza od 60 dolara po toni između Kine i EU-a, što se smatra konzervativnom procjenom. Zaključak je da bi se marže doprinosa, pa stoga i carinske stope izvan kvote, potrebne da bi imale učinak odvraćanja, trebale kretati u rasponu između 19 % i 45 %, s medijanom od 34 %, što bi u osnovi potvrdilo red veličine carinske stope izvan kvote utvrđene modelom djelomične ravnoteže.

                  (111)

                  Na temelju navedenoga Komisija je preliminarno utvrdila da bi privremena carinska stopa izvan kvote od 25 % bila dostatna za sprečavanje nastanka ozbiljne štete. Uzimajući u obzir interes Unije te u očekivanju komentara zainteresiranih strana nakon donošenja privremenih mjera i detaljnijeg istraživanja kretanja uvoza prije uvođenja konačnih mjera, stopa niža od 32 %, koja je rezultat modela za osiguravanje tradicionalne trgovine uz povećanje toka uvoza od 10 %, predstavlja oprezan pristup.

            3.   Upravljanje kvotama

                  (112)

                  Najbolji način osiguravanja optimalne uporabe carinskih kvota jest njihova raspodjela kronološkim redoslijedom po datumima prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet, kako je predviđeno Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2447 (15). Svim bi uvoznicima iz Unije trebalo osigurati jednak i stalan pristup kvotama. Ova metoda upravljanja zahtijeva tijesnu suradnju između država članica i Komisije.

                  (113)

                  Prihvatljivost robe uvezene iz zemalja u razvoju za izuzimanje iz carinskih kvota ovisi o podrijetlu robe. Stoga bi se trebali primjenjivati kriteriji za utvrđivanje nepovlaštenog podrijetla koji su trenutačno na snazi u Uniji.

                  (114)

                  U svrhu provedbe privremenih mjera i omogućavanja nastavka tradicionalnih trgovinskih tokova utvrdit će se posebna kvota za svaku kategoriju proizvodâ za koju se ovom Uredbom uvode privremene mjere, bez obzira na zemlju podrijetla. U daljnjem tijeku ispitnog postupka utvrdit će se je li dodjeljivanje kvote po zemlji izvoznici poželjno kako bi se osigurali tradicionalni trgovinski tokovi iz tih zemalja i vodeći računa o učinku privremenih mjera. Komisija će posebno morati razmotriti mogući učinak koji antidampinške i antisubvencijske mjere na snazi imaju na dodjeljivanje i korištenje kvote po zemlji.

            4.   Primjenjive antidampinške i antisubvencijske mjere

                  (115)

                  Dosezanjem utvrđenih bescarinskih kvota primjenjuju se zaštitne mjere.

                  (116)

                  Nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da bi kombinacija već uvedenih antidampinških i kompenzacijskih mjera za brojne kategorije proizvodâ i zaštitnih mjera u pogledu uvoza istih proizvoda predstavljala nepoželjno zahtjevno opterećenje za neke proizvođače izvoznike koji nastoje izvoziti u EU, što bi moglo dovesti do uskraćivanja pristupa takvim proizvođačima na tržište Unije.

                  (117)

                  Za 12 kategorija proizvodâ od čelika obuhvaćenih postojećim privremenim zaštitnim mjerama neke od zemalja podrijetla zaista trenutačno podliježu antidampinškim i kompenzacijskim mjerama. Stoga je nužno razmotriti bi li kombinacija tih mjera sa zaštitnim mjerama mogla imati veći učinak od poželjnog (16). U svrhu izbjegavanja uvođenja „dvostrukih korektivnih mjera”, kad god se carinska kvota premaši, suspendirat će se ili smanjiti razina postojećeg antidampinga i kompenzacije kako bi se osiguralo da kombinirani učinak tih mjera ne premaši najvišu razinu zaštitnih ili antidampinških/kompenzacijskih pristojbi na snazi.

            5.   Trajanje

                  (118)

                  Privremene bi mjere trebalo primjenjivati 200 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

            XI.   IZUZIMANJE ODREĐENIH ZEMALJA IZ PODRUČJA PRIMJENE PRIVREMENIH MJERA

                  (119)

                  U skladu s člankom 18. Uredbe 2015/478 i međunarodnim obvezama Unije, privremene mjere ne bi se trebale primjenjivati ni na jedan proizvod podrijetlom iz neke zemlje u razvoju sve dok njezin udio u uvozu tog proizvoda u Uniju ne premaši 3 %, uz uvjet da na zemlje u razvoju članice WTO-a s manje od 3 % udjela u uvozu zajedno ne otpada više od 9 % ukupnog uvoza Unije za predmetni proizvod.

                  (120)

                  Prethodno utvrđenje Komisije pokazuje da predmetne kategorije proizvodâ podrijetlom iz određenih zemalja u razvoju ispunjavaju zahtjeve za ostvarivanje koristi na temelju spomenutog odstupanja. U Prilogu IV. (Popis proizvoda podrijetlom iz zemalja u razvoju na koje se primjenjuju privremene mjere) navedene su zemlje u razvoju za potrebe ove Uredbe. Osim toga, za svaku od 23 kategorije proizvodâ navedene su zemlje u razvoju na koje se primjenjuju privremene mjere. Komisija u ovoj fazi smatra primjerenim izračunavanje obujma uvoza iz zemalja u razvoju na temelju svake kategorije proizvodâ jer je i carinska kvota utvrđena uzimajući u obzir tradicionalne trgovinske tokove za svaku kategoriju pojedinačno. Time se ne dovode u pitanje buduće odluke u pogledu toga može li se neka zemlja smatrati zemljom u razvoju.

                  (121)

                  Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 80., na temelju bliske integracije tržištâ s članicama EGP-a, podataka o ukupnom izvozu iz tih zemalja te niskog rizika od preusmjeravanja trgovine, Komisija smatra da bi proizvode u postupku ocjenjivanja podrijetlom iz Norveške, Islanda i Lihtenštajna trebalo izuzeti iz primjene ove Uredbe,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      1.   Otvaraju se carinske kvote u pogledu uvoza u Uniju svake od 23 kategorije proizvodâ navedenih u Prilogu I. na razdoblje od 200 dana od stupanja na snagu ove Uredbe.
      2.   Carinske kvote navedene su u Prilogu V. (definirane prema povezanim relevantnim oznakama KN).
      3.   Ako je relevantna carinska kvota iscrpljena ili se na uvoz određenih kategorija proizvodâ ne primjenjuje relevantna carinska kvota, zaračunava se dodatna pristojba po stopi od 25 %. Ta se dodatna pristojba primjenjuje na carinsku vrijednost proizvoda koji se uvozi.
      Članak 2.
      1.   Podrijetlo bilo kojeg proizvoda na koji se primjenjuje ova Uredba utvrđuje se u skladu s odredbama koje su na snazi u Uniji u pogledu nepovlaštenog podrijetla.
      2.   Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se odgovarajuće odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.
      Članak 3.
      Carinskim kvotama upravljaju Komisija i države članice u skladu sa sustavom upravljanja carinskim kvotama iz članaka od 49. do 54. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447.
      Članak 4.
      Uvoz kategorija proizvodâ iz članka 1. koji su na datum stupanja na snagu ove Uredbe već na putu prema Uniji i čije se odredište ne može promijeniti ne pripisuje se carinskim kvotama niti podliježe dodatnoj pristojbi iz članka 1. te se može pustiti u slobodan promet.
      Članak 5.
      Države članice i Komisija dužne su tijesno surađivati kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom.
      Članak 6.
      1.   U skladu sa stavkom 2., uvoz 23 kategorije proizvodâ navedenih u Prilogu I. podrijetlom iz jedne od zemalja u razvoju navedenih u Prilogu IV. ne podliježe carinskim kvotama ni dodatnoj pristojbi iz članka 1.
      2.   U Prilogu IV. za svaku od 23 kategorije proizvodâ navedene su zemlje u razvoju iz kojih su proizvodi podrijetlom i na koje se primjenjuju mjere iz članka 1.
      Članak 7.
      Proizvodi podrijetlom iz Norveške, Islanda i Lihtenštajna ne podliježu mjerama iz članka 1.
      Članak 8.
      Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 2018.

               Za Komisiju

               Predsjednik

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  SL L 83, 27.3.2015., str. 16.

         (2)  SL L 123, 19.5.2015., str. 33.

         (3)  SL C 111, 26.3.2018., str. 29.

         (4)  SL C 225, 28.6.2018., str. 54.

         (5)  Mjere prethodnog nadzora donesene su u travnju 2018. na temelju Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/670 od 28. travnja 2016. o uvođenju prethodnog nadzora Unije uvoza određenih proizvoda od željeza ili čelika podrijetlom iz određenih trećih zemalja, SL L 115, 29.4.2016., str. 37.

         (6)  SL C 225, 28.6.2018., str. 54.

         (7)  Predmet br. COMP/ECSC.1351 Usinor/Arbed/Aceralia i predmet br. COMP/M.4137, Mittal/Arcelor.

         (8)  Vidjeti posebno odjeljak IV. i odjeljak VI., 1. i 2.

         (9)  Vidjeti izvješća s 83. i 84. sastanka Odbora za čelik Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj, dostupna na http://www.oecd.org/sti/ind/steel.htm.

         (10)  Idem, 83. izvješće.

         (11)  Priopćenje za tisak američkog ministra trgovine Wilbura Rossa, https://www.commerce.gov/news/press-releases/2018/02/secretary-ross-releases-steel-and-aluminum-232-reports-coordination.

         (12)  Izvješće Ministarstva trgovine SAD-a prema odjeljku 232., https://www.commerce.gov/sites/commerce.gov/files/the_effect_of_imports_of_steel_on_the_national_security_-_with_redactions_-_20180111.pdf.

         (13)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci: „Čelik: očuvanje održivih radnih mjesta i rasta u Europi”, COM(2016) 155 final od 16. ožujka 2016.

         (14)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci od 16. ožujka 2016., „Čelik: očuvanje održivih radnih mjesta i rasta u Europi”, COM(2016) 155 final.

         (15)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije, SL L 343, 29.12.2015., str. 558.

         (16)  Uredba (EU) 2015/477 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o mjerama koje Unija može poduzeti u vezi s kombiniranim učinkom antidampinških ili antisubvencijskih mjera sa zaštitnim mjerama, SL L 83, 27.3.2015., str. 11.

         PRILOG I. – Predmetni proizvodi

                     Broj proizvoda

                     Kategorija proizvoda

                     Oznake KN

                     1.

                     Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake

                     7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

                     2.

                     Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi

                     7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7225 99 00 , 7226 20 00 , 7226 92 00

                     3.

                     Elektrolimovi (osim GOES-a)

                     7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

                     4.

                     Limovi s metalnom prevlakom

                     7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

                     5.

                     Limovi s organskom prevlakom

                     7210 70 80 , 7212 40 80

                     6.

                     Proizvodi od bijelog lima

                     7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

                     7.

                     Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim

                     7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

                     8.

                     Nehrđajući toplovaljani limovi i trake

                     7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

                     9.

                     Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake

                     7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

                     12.

                     Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili

                     7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

                     13.

                     Čelične šipke za armiranje betona

                     7214 20 00 , 7214 99 10

                     14.

                     Nehrđajuće šipke i laki profili

                     7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

                     15.

                     Nehrđajuće žičane šipke

                     7221 00 10 , 7221 00 90

                     16.

                     Nelegirane i druge legirane žičane šipke

                     7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

                     17.

                     Profili od željeza ili nelegiranog čelika

                     7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

                     18.

                     Žmurje (talpe)

                     7301 10 00

                     20.

                     Cijevi za plinovode

                     7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

                     21.

                     Šuplji profili

                     7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

                     22.

                     Bešavne nehrđajuće cijevi

                     7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

                     23.

                     Cijevi za ležajeve

                     7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

                     25.

                     Velike varene cijevi

                     7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

                     26.

                     Druge varene cijevi

                     7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

                     28.

                     Nelegirana žica

                     7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

         PRILOG II.

            II.1 – Rast uvoza za 23 kategorije proizvoda (u tonama)

                     Broj proizvoda

                     Kategorija proizvoda

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                     rast 2017. u usporedbi s 2013.

                     1.

                     Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake

                     4 814 207

                     5 212 268

                     7 807 441

                     8 574 007

                     6 991 376

                     45 %

                     2.

                     Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi

                     1 832 159

                     1 903 092

                     2 759 877

                     1 998 437

                     2 462 471

                     34 %

                     3.

                     Elektrolimovi (osim GOES-a)

                     266 559

                     285 132

                     280 256

                     318 496

                     379 649

                     42 %

                     4.

                     Limovi s metalnom prevlakom

                     1 854 963

                     2 202 856

                     2 687 715

                     3 911 752

                     4 980 452

                     168 %

                     5.

                     Limovi s organskom prevlakom

                     681 698

                     725 296

                     622 553

                     730 625

                     915 248

                     34 %

                     6.

                     Proizvodi od bijelog lima

                     552 384

                     662 861

                     638 316

                     756 016

                     617 567

                     12 %

                     7.

                     Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim

                     1 419 767

                     1 959 605

                     2 554 930

                     2 814 802

                     2 530 630

                     78 %

                     8.

                     Nehrđajući toplovaljani limovi i trake

                     175 836

                     233 028

                     269 697

                     351 075

                     436 173

                     148 %

                     9.

                     Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake

                     697 457

                     1 017 613

                     787 521

                     843 352

                     976 108

                     40 %

                     12.

                     Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili

                     911 115

                     1 219 800

                     1 200 627

                     1 400 824

                     1 385 829

                     52 %

                     13.

                     Čelične šipke za armiranje betona

                     527 008

                     972 602

                     1 430 014

                     1 292 971

                     1 191 445

                     126 %

                     14.

                     Nehrđajuće šipke i laki profili

                     113 071

                     147 453

                     142 416

                     147 811

                     159 577

                     41 %

                     15.

                     Nehrđajuće žičane šipke

                     52 082

                     71 229

                     57 627

                     58 670

                     62 978

                     21 %

                     16.

                     Nelegirane i druge legirane žičane šipke

                     1 125 730

                     1 289 953

                     1 697 912

                     2 000 967

                     2 094 274

                     86 %

                     17.

                     Profili od željeza ili nelegiranog čelika

                     223 669

                     277 507

                     268 014

                     388 041

                     262 745

                     17 %

                     18.

                     Žmurje (talpe)

                     15 870

                     16 503

                     14 051

                     36 970

                     85 054

                     436 %

                     20.

                     Cijevi za plinovode

                     266 467

                     340 051

                     298 103

                     336 050

                     380 257

                     43 %

                     21.

                     Šuplji profili

                     461 263

                     552 874

                     574 490

                     725 545

                     820 667

                     78 %

                     22.

                     Bešavne nehrđajuće cijevi

                     32 581

                     38 782

                     39 719

                     42 510

                     42 701

                     31 %

                     23.

                     Cijevi za ležajeve

                     7 489

                     9 426

                     11 944

                     9 773

                     8 663

                     16 %

                     25.

                     Velike varene cijevi

                     286 939

                     411 273

                     209 524

                     159 219

                     1 044 534

                     264 %

                     26.

                     Druge varene cijevi

                     474 949

                     491 934

                     510 548

                     540 386

                     571 167

                     20 %

                     28.

                     Nelegirana žica

                     573 988

                     722 719

                     692 714

                     736 500

                     722 633

                     26 %

            II.2 – Rast uvoza za 23 kategorije proizvoda (u tonama)

                     Broj proizvoda

                     Kategorija proizvoda

                     1. tromj. 2017.

                     Q1208

                     rast 1. tromj. 2017. u odn. na 1. tromj. 2018.

                     1.

                     Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake

                     1 810 764

                     2 079 408

                     15 %

                     2.

                     Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi

                     679 628

                     630 459

                     – 7 %

                     3.

                     Elektrolimovi (osim GOES-a)

                     80 836

                     114 451

                     42 %

                     4.

                     Limovi s metalnom prevlakom

                     1 482 049

                     1 190 741

                     – 20 %

                     5.

                     Limovi s organskom prevlakom

                     212 209

                     201 838

                     – 5 %

                     6.

                     Proizvodi od bijelog lima

                     146 457

                     168 583

                     15 %

                     7.

                     Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim

                     676 207

                     640 176

                     – 5 %

                     8.

                     Nehrđajući toplovaljani limovi i trake

                     122 092

                     107 577

                     – 12 %

                     9.

                     Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake

                     229 981

                     280 549

                     22 %

                     12.

                     Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili

                     319 420

                     466 154

                     46 %

                     13.

                     Čelične šipke za armiranje betona

                     210 505

                     551 316

                     162 %

                     14.

                     Nehrđajuće šipke i laki profili

                     40 602

                     49 988

                     23 %

                     15.

                     Nehrđajuće žičane šipke

                     14 956

                     19 642

                     31 %

                     16.

                     Nelegirane i druge legirane žičane šipke

                     560 863

                     641 668

                     14 %

                     17.

                     Profili od željeza ili nelegiranog čelika

                     73 733

                     139 670

                     89 %

                     18.

                     Žmurje (talpe)

                     19 947

                     20 326

                     2 %

                     20.

                     Cijevi za plinovode

                     94 430

                     120 512

                     28 %

                     21.

                     Šuplji profili

                     223 618

                     256 998

                     15 %

                     22.

                     Bešavne nehrđajuće cijevi

                     12 411

                     12 399

                     0 %

                     23.

                     Cijevi za ležajeve

                     1 316

                     1 498

                     14 %

                     25.

                     Velike varene cijevi

                     48 791

                     51 285

                     5 %

                     26.

                     Druge varene cijevi

                     145 059

                     153 106

                     6 %

                     28.

                     Nelegirana žica

                     176 299

                     202 450

                     15 %

            II.3 – Rast uvoza za 5 kategorija proizvoda (u tonama)

                     Broj proizvoda

                     Kategorija proizvoda

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                     rast 2017. u usporedbi s 2013.

                     10.

                     Nehrđajući toplovaljani kvarto-lim

                     34 319

                     40 218

                     37 542

                     31 407

                     32 917

                     – 4 %

                     11.

                     Elektrolimovi s orijentiranim kristalima

                     147 565

                     160 580

                     150 047

                     156 477

                     121 947

                     – 17 %

                     19.

                     Materijal za željezničke pruge

                     1 376

                     1 096

                     1 240

                     1 521

                     1 342

                     – 2 %

                     24.

                     Druge bešavne cijevi

                     456 167

                     528 245

                     475 132

                     464 876

                     402 600

                     – 12 %

                     27.

                     Nelegirane i druge legirane hladnodovršene šipke

                     456 791

                     521 976

                     484 927

                     459 327

                     458 310

                     0 %

         PRILOG III. – Ekonomski pokazatelji za 23 kategorije proizvoda

            Proizvod 1. Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     30 225 632

                     31 095 524

                     33 121 273

                     34 158 703

                     32 768 375

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     4 814 207

                     5 212 268

                     7 807 441

                     8 574 007

                     6 991 376

                     Tržišni udjel (%)

                     15,9 %

                     16,8 %

                     23,6 %

                     25,1 %

                     21,3 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     463

                     442

                     396

                     351

                     492

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     75 %

                     75 %

                     76 %

                     75 %

                     76 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     76 871 621

                     77 990 908

                     77 331 686

                     77 563 694

                     79 568 514

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     25 411 425

                     25 883 256

                     25 313 832

                     25 584 696

                     25 776 999

                     Tržišni udjel (%)

                     84,1 %

                     83,2 %

                     76,4 %

                     74,9 %

                     78,7 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     519

                     493

                     455

                     422

                     556

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     – 1,9 %

                     0,0 %

                     – 3,1 %

                     – 1,0 %

                     7,8 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     37 467

                     35 573

                     35 038

                     33 557

                     34 815

                     Zaliha

                     2 572 574

                     2 580 258

                     2 585 958

                     2 617 556

                     2 749 280

                     Novčani tokovi

                     448 135 738

                     1 065 492 450

                     763 891 666

                     603 485 811

                     1 369 472 142

                     ROCE (%)

                     – 3,8 %

                     1,0 %

                     – 6,6 %

                     – 1,0 %

                     7,7 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     11,5 %

            Proizvod 2. Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     9 772 904

                     9 728 449

                     10 353 391

                     9 849 904

                     10 085 487

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     1 832 159

                     1 903 092

                     2 759 877

                     1 998 437

                     2 462 471

                     Tržišni udjel (%)

                     18,7 %

                     19,6 %

                     26,7 %

                     20,3 %

                     24,4 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     566

                     546

                     485

                     474

                     606

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     71 %

                     75 %

                     75 %

                     75 %

                     77 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     40 855 196

                     41 632 189

                     41 639 946

                     41 738 974

                     42 811 283

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     7 920 370

                     7 805 648

                     7 570 764

                     7 829 002

                     7 602 288

                     Tržišni udjel (%)

                     81,0 %

                     80,2 %

                     73,1 %

                     79,5 %

                     75,4 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     588

                     558

                     522

                     495

                     633

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     – 4,4 %

                     – 2,8 %

                     – 3,0 %

                     0,6 %

                     9,8 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     12 690

                     11 973

                     11 550

                     11 230

                     11 264

                     Zaliha

                     1 078 838

                     1 052 246

                     1 064 061

                     1 054 347

                     1 093 798

                     Novčani tokovi

                     200 559 843

                     413 849 620

                     324 264 435

                     454 766 919

                     375 807 983

                     ROCE (%)

                     – 8,0 %

                     – 2,4 %

                     – 12,8 %

                     – 3,1 %

                     4,0 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     4,3 %

            Proizvod 3. Elektrolimovi (osim GOES-a)

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     1 267 827

                     1 287 448

                     1 223 892

                     1 255 417

                     1 350 354

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     266 559

                     285 132

                     280 256

                     318 496

                     379 649

                     Tržišni udjel (%)

                     21,0 %

                     22,1 %

                     22,9 %

                     25,4 %

                     28,1 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     648

                     617

                     578

                     502

                     642

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     87 %

                     80 %

                     80 %

                     82 %

                     81 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     1 080 894

                     1 110 013

                     1 052 273

                     1 032 560

                     1 114 309

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     1 001 268

                     1 002 316

                     943 636

                     936 553

                     969 977

                     Tržišni udjel (%)

                     79,0 %

                     77,9 %

                     77,1 %

                     74,6 %

                     71,8 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     705

                     657

                     606

                     576

                     699

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     – 8,9 %

                     – 8,1 %

                     – 13,0 %

                     – 14,3 %

                     – 3,2 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     1 522

                     1 707

                     2 087

                     2 069

                     2 065

                     Zaliha

                     45 680

                     136 605

                     142 998

                     125 466

                     148 259

                     Novčani tokovi

                     110 221 498

                     213 556 132

                     127 226 053

                     131 151 436

                     – 89 295 095

                     ROCE (%)

                     – 18,3 %

                     – 11,7 %

                     – 38,3 %

                     – 17,9 %

                     – 3,4 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     8,1 %

            Proizvod 4. Limovi s metalnom prevlakom

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     23 229 673

                     24 289 751

                     25 840 225

                     27 439 848

                     28 231 862

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     1 854 963

                     2 202 856

                     2 687 715

                     3 911 752

                     4 980 452

                     Tržišni udjel (%)

                     8,0 %

                     9,1 %

                     10,4 %

                     14,3 %

                     17,6 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     679

                     657

                     615

                     530

                     662

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     78 %

                     82 %

                     84 %

                     86 %

                     84 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     27 930 059

                     29 517 243

                     29 875 495

                     29 905 847

                     30 450 568

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     21 344 052

                     22 056 052

                     23 118 423

                     23 490 212

                     23 218 040

                     Tržišni udjel (%)

                     91,9 %

                     90,8 %

                     89,5 %

                     85,6 %

                     82,2 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     682

                     654

                     614

                     586

                     711

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     1,9 %

                     5,4 %

                     5,5 %

                     7,9 %

                     11,7 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     28 915

                     28 243

                     28 749

                     29 863

                     29 648

                     Zaliha

                     1 970 500

                     2 433 422

                     2 498 143

                     2 329 341

                     2 597 133

                     Novčani tokovi

                     807 884 294

                     1 353 026 892

                     1 343 062 742

                     1 720 354 890

                     2 020 588 339

                     ROCE (%)

                     – 6,8 %

                     – 0,9 %

                     – 10,4 %

                     – 1,7 %

                     6,0 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     7,0 %

            Proizvod 5. Limovi s organskom prevlakom

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     4 533 256

                     4 823 144

                     4 809 384

                     5 121 927

                     5 221 575

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     681 698

                     725 296

                     622 553

                     730 625

                     915 248

                     Tržišni udjel (%)

                     15,0 %

                     15,0 %

                     12,9 %

                     14,3 %

                     17,5 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     854

                     813

                     813

                     709

                     853

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     70 %

                     76 %

                     74 %

                     76 %

                     75 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     4 479 238

                     4 564 346

                     4 574 414

                     4 863 169

                     4 940 410

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     3 851 467

                     4 097 788

                     4 186 771

                     4 391 169

                     4 306 231

                     Tržišni udjel (%)

                     85,0 %

                     85,0 %

                     87,1 %

                     85,7 %

                     82,5 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     898

                     868

                     829

                     791

                     934

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     – 1,7 %

                     1,4 %

                     1,1 %

                     3,7 %

                     3,9 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     6 377

                     6 272

                     6 047

                     6 150

                     6 095

                     Zaliha

                     239 236

                     182 275

                     197 241

                     214 384

                     258 114

                     Novčani tokovi

                     152 893 378

                     351 790 418

                     321 603 588

                     361 237 401

                     79 886 901

                     ROCE (%)

                     – 7,6 %

                     – 2,1 %

                     – 12,9 %

                     – 2,7 %

                     3,7 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     8,6 %

            Proizvod 6. Proizvodi od bijelog lima

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     3 638 423

                     3 758 879

                     3 789 391

                     3 792 575

                     3 695 205

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     552 384

                     662 861

                     638 316

                     756 016

                     617 567

                     Tržišni udjel (%)

                     15,2 %

                     17,6 %

                     16,8 %

                     19,9 %

                     16,7 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     822

                     792

                     781

                     667

                     753

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     82 %

                     84 %

                     84 %

                     82 %

                     84 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     4 223 583

                     4 315 402

                     4 353 002

                     4 302 367

                     4 295 575

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     3 085 602

                     3 095 745

                     3 150 741

                     3 036 316

                     3 077 185

                     Tržišni udjel (%)

                     84,8 %

                     82,4 %

                     83,1 %

                     80,1 %

                     83,3 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     845

                     821

                     789

                     728

                     812

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     1,7 %

                     4,1 %

                     4,8 %

                     4,6 %

                     3,1 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     7 939

                     7 660

                     7 683

                     7 819

                     7 424

                     Zaliha

                     380 445

                     394 384

                     394 712

                     297 877

                     356 460

                     Novčani tokovi

                     117 064 184

                     201 350 074

                     291 440 814

                     272 002 110

                     133 250 945

                     ROCE (%)

                     – 18,6 %

                     – 10,1 %

                     – 35,2 %

                     – 20,4 %

                     – 25,0 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     7,3 %

            Proizvod 7. Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     10 148 839

                     10 375 274

                     10 934 966

                     11 058 596

                     11 059 068

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     1 419 767

                     1 959 605

                     2 554 930

                     2 814 802

                     2 530 630

                     Tržišni udjel (%)

                     14,0 %

                     18,9 %

                     23,4 %

                     25,5 %

                     22,9 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     513

                     492

                     474

                     403

                     533

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     58 %

                     62 %

                     62 %

                     63 %

                     65 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     10 749 475

                     11 240 103

                     10 608 260

                     10 244 950

                     10 581 040

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     8 727 826

                     8 414 892

                     8 377 455

                     8 242 865

                     8 527 686

                     Tržišni udjel (%)

                     14,0 %

                     18,9 %

                     23,4 %

                     25,5 %

                     22,9 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     700

                     676

                     714

                     582

                     692

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     – 9,4 %

                     – 8,9 %

                     – 4,0 %

                     – 7,5 %

                     3,2 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     18 472

                     17 628

                     17 177

                     16 763

                     16 211

                     Zaliha

                     707 152

                     788 008

                     896 708

                     862 084

                     819 690

                     Novčani tokovi

                     45 651 999

                     123 399 207

                     426 592 285

                     – 44 547 318

                     205 976 592

                     ROCE (%)

                     – 12,2 %

                     – 0,3 %

                     – 3,3 %

                     – 9,9 %

                     – 1,5 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     23,0 %

            Proizvod 8. Nehrđajući toplovaljani limovi i trake

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     1 168 291

                     1 352 875

                     1 590 437

                     1 807 242

                     1 487 848

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     175 836

                     233 028

                     269 697

                     351 075

                     436 173

                     Tržišni udjel (%)

                     15,1 %

                     17,2 %

                     17,0 %

                     19,4 %

                     29,3 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     2 011

                     1 926

                     1 877

                     1 518

                     1 822

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     61 %

                     65 %

                     69 %

                     73 %

                     73 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     3 334 814

                     3 525 794

                     3 664 821

                     3 842 503

                     3 799 867

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     991 962

                     1 119 435

                     1 320 528

                     1 455 714

                     1 050 966

                     Tržišni udjel (%)

                     84,9 %

                     82,7 %

                     83,0 %

                     80,5 %

                     70,6 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     2 023

                     2 013

                     2 028

                     1 792

                     2 115

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     – 4,2 %

                     – 0,3 %

                     4,0 %

                     4,9 %

                     9,2 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     5 439

                     4 914

                     4 464

                     4 271

                     4 133

                     Zaliha

                     103 375

                     131 557

                     123 098

                     106 508

                     93 335

                     Novčani tokovi

                     144 497 251

                     182 932 062

                     613 851 975

                     116 754 324

                     218 815 195

                     ROCE (%)

                     – 33,7 %

                     – 37,1 %

                     – 1,5 %

                     – 0,4 %

                     13,6 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     13,9 %

            Proizvod 9. Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     3 362 718

                     3 671 898

                     3 587 237

                     3 913 974

                     3 816 472

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     697 457

                     1 017 613

                     787 521

                     843 352

                     976 108

                     Tržišni udjel (%)

                     20,7 %

                     27,7 %

                     22,0 %

                     21,5 %

                     25,6 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     2 098

                     1 985

                     2 064

                     1 782

                     2 023

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     71 %

                     76 %

                     80 %

                     84 %

                     84 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     3 076 074

                     3 016 723

                     3 139 572

                     3 425 201

                     3 114 323

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     2 664 602

                     2 653 177

                     2 798 719

                     3 070 197

                     2 839 979

                     Tržišni udjel (%)

                     79,2 %

                     72,3 %

                     78,0 %

                     78,4 %

                     74,4 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     2 259

                     2 272

                     2 238

                     2 014

                     2 323

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     – 4,2 %

                     – 2,7 %

                     2,4 %

                     5,5 %

                     9,4 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     10 205

                     9 483

                     9 220

                     8 892

                     8 812

                     Zaliha

                     179 087

                     206 956

                     219 170

                     215 904

                     213 931

                     Novčani tokovi

                     135 463 456

                     45 971 825

                     847 696 098

                     450 355 017

                     685 492 711

                     ROCE (%)

                     – 12,4 %

                     – 7,7 %

                     8,5 %

                     10,6 %

                     21,5 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     12,9 %

            Proizvod 12. Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     11 891 558

                     12 422 902

                     12 297 356

                     12 678 733

                     13 617 607

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     911 115

                     1 219 800

                     1 200 627

                     1 400 824

                     1 385 829

                     Tržišni udjel (%)

                     7,7 %

                     9,8 %

                     9,8 %

                     11,0 %

                     10,2 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     699

                     657

                     640

                     531

                     641

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     79 %

                     82 %

                     80 %

                     80 %

                     74 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     12 132 593

                     12 585 360

                     12 301 986

                     11 839 241

                     12 427 808

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     10 964 010

                     11 189 221

                     11 095 204

                     11 276 054

                     12 230 774

                     Tržišni udjel (%)

                     92,2 %

                     90,1 %

                     90,2 %

                     88,9 %

                     89,8 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     632

                     613

                     573

                     520

                     592

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     2,2 %

                     3,4 %

                     2,4 %

                     0,8 %

                     3,6 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     9 537

                     9 734

                     10 057

                     10 342

                     10 486

                     Zaliha

                     749 386

                     888 456

                     914 268

                     943 355

                     1 023 612

                     Novčani tokovi

                     220 994 774

                     264 742 034

                     272 433 127

                     255 904 385

                     123 997 731

                     ROCE (%)

                     – 1,2 %

                     3,7 %

                     3,3 %

                     3,9 %

                     6,9 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     –8,3 %

            Proizvod 13. Čelične šipke za armiranje betona

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     9 617 685

                     10 359 993

                     10 664 689

                     11 099 947

                     11 253 309

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     527 008

                     972 602

                     1 430 014

                     1 292 971

                     1 191 445

                     Tržišni udjel (%)

                     5,5 %

                     9,4 %

                     13,4 %

                     11,6 %

                     10,6 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     475

                     446

                     388

                     353

                     441

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     72 %

                     72 %

                     71 %

                     73 %

                     67 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     13 171 558

                     13 019 699

                     12 763 140

                     13 191 436

                     12 494 712

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     8 906 120

                     9 187 941

                     9 019 809

                     9 568 119

                     9 848 615

                     Tržišni udjel (%)

                     92,6 %

                     88,7 %

                     84,6 %

                     86,2 %

                     87,5 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     460

                     437

                     386

                     367

                     436

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     – 2,0 %

                     – 2,5 %

                     – 2,6 %

                     3,4 %

                     4,8 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     5 563

                     5 441

                     5 529

                     5 634

                     5 457

                     Zaliha

                     761 808

                     683 591

                     642 506

                     602 948

                     659 484

                     Novčani tokovi

                     20 571 082

                     14 116 433

                     53 015 513

                     165 167 521

                     249 292 475

                     ROCE (%)

                     0,9 %

                     2,4 %

                     1,9 %

                     6,2 %

                     9,3 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     –1,3 %

            Proizvod 14. Nehrđajuće šipke i laki profili

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     526 080

                     593 501

                     593 530

                     630 737

                     632 804

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     113 071

                     147 453

                     142 416

                     147 811

                     159 577

                     Tržišni udjel (%)

                     21,5 %

                     24,8 %

                     24,0 %

                     23,4 %

                     25,2 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     3 092

                     2 894

                     3 035

                     2 590

                     2 885

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     65 %

                     68 %

                     68 %

                     69 %

                     72 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     527 386

                     597 178

                     599 927

                     637 938

                     641 446

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     411 655

                     444 339

                     450 094

                     482 314

                     472 247

                     Tržišni udjel (%)

                     78,2 %

                     74,9 %

                     75,8 %

                     76,5 %

                     74,6 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     2 988

                     2 969

                     2 838

                     2 404

                     2 807

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     5,2 %

                     5,6 %

                     4,1 %

                     2,3 %

                     5,8 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     3 680

                     3 766

                     3 737

                     3 789

                     3 844

                     Zaliha

                     83 561

                     91 900

                     89 676

                     90 409

                     90 893

                     Novčani tokovi

                     111 869 518

                     142 849 693

                     191 511 047

                     155 623 001

                     145 832 442

                     ROCE (%)

                     1,0 %

                     4,3 %

                     1,4 %

                     – 0,7 %

                     4,9 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     –2,8 %

            Proizvod 15. Nehrđajuće žičane šipke

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     318 373

                     323 191

                     304 987

                     335 552

                     347 077

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     52 082

                     71 229

                     57 627

                     58 670

                     62 978

                     Tržišni udjel (%)

                     16,4 %

                     22,0 %

                     18,9 %

                     17,5 %

                     18,1 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     2 300

                     2 193

                     2 310

                     1 962

                     2 228

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     63 %

                     64 %

                     65 %

                     69 %

                     71 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     373 010

                     383 586

                     388 273

                     412 892

                     449 392

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     266 290

                     251 961

                     247 359

                     276 880

                     284 098

                     Tržišni udjel (%)

                     83,6 %

                     78,0 %

                     81,1 %

                     82,5 %

                     81,9 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     2 480

                     2 516

                     2 382

                     2 022

                     2 417

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     – 3,7 %

                     – 2,1 %

                     – 4,7 %

                     – 3,1 %

                     3,9 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     1 677

                     1 671

                     1 731

                     1 761

                     1 852

                     Zaliha

                     24 810

                     28 696

                     31 083

                     31 584

                     43 800

                     Novčani tokovi

                     13 022 575

                     18 221 077

                     106 175 940

                     84 328 053

                     44 337 763

                     ROCE (%)

                     – 0,7 %

                     2,9 %

                     – 1,5 %

                     – 2,8 %

                     5,5 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     7,8 %

            Proizvod 16. Nelegirane i druge legirane žičane šipke

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     18 033 534

                     18 249 258

                     18 949 497

                     19 375 225

                     20 026 426

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     1 125 730

                     1 289 953

                     1 697 912

                     2 000 967

                     2 094 274

                     Tržišni udjel (%)

                     6,2 %

                     7,1 %

                     9,0 %

                     10,3 %

                     10,5 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     522

                     504

                     439

                     392

                     486

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     80 %

                     84 %

                     83 %

                     81 %

                     83 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     19 765 154

                     19 775 715

                     20 436 595

                     20 037 883

                     20 757 864

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     16 782 585

                     16 828 358

                     17 108 877

                     17 222 468

                     17 795 595

                     Tržišni udjel (%)

                     93,1 %

                     92,2 %

                     90,3 %

                     88,9 %

                     88,9 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     509

                     492

                     443

                     420

                     505

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     1,8 %

                     4,8 %

                     3,0 %

                     0,6 %

                     3,4 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     11 561

                     11 598

                     11 881

                     13 068

                     13 058

                     Zaliha

                     876 450

                     896 633

                     1 120 091

                     974 085

                     954 649

                     Novčani tokovi

                     234 768 428

                     424 076 182

                     365 467 214

                     287 106 970

                     310 381 566

                     ROCE (%)

                     1,0 %

                     6,9 %

                     2,9 %

                     3,9 %

                     6,7 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     3,7 %

            Proizvod 17. Profili od željeza ili nelegiranog čelika

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     6 159 135

                     6 544 142

                     6 549 935

                     7 205 377

                     7 375 383

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     223 669

                     277 507

                     268 014

                     388 041

                     262 745

                     Tržišni udjel (%)

                     3,6 %

                     4,2 %

                     4,1 %

                     5,4 %

                     3,6 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     539

                     509

                     463

                     409

                     473

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     64 %

                     69 %

                     71 %

                     72 %

                     72 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     8 583 668

                     8 590 216

                     8 894 223

                     9 400 691

                     9 605 365

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     5 935 432

                     6 266 353

                     6 281 426

                     6 817 231

                     7 112 453

                     Tržišni udjel (%)

                     96,4 %

                     95,8 %

                     95,9 %

                     94,6 %

                     96,4 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     471

                     471

                     449

                     417

                     463

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     – 6,5 %

                     – 3,7 %

                     – 0,6 %

                     2,1 %

                     – 1,8 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     6 212

                     5 685

                     6 006

                     6 264

                     6 096

                     Zaliha

                     510 927

                     464 184

                     466 561

                     559 452

                     569 947

                     Novčani tokovi

                     – 48 381 794

                     7 224 031

                     161 157 041

                     150 487 051

                     – 18 595 244

                     ROCE (%)

                     – 6,0 %

                     6,3 %

                     1,4 %

                     3,9 %

                     0,6 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     –2,1 %

            Proizvod 18. Žmurje (talpe)

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     574 025

                     637 684

                     577 270

                     584 985

                     626 863

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     15 870

                     16 503

                     14 051

                     36 970

                     85 054

                     Tržišni udjel (%)

                     2,8 %

                     2,6 %

                     2,4 %

                     6,3 %

                     13,6 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     787

                     765

                     1 126

                     651

                     629

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     78 %

                     82 %

                     76 %

                     82 %

                     81 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     907 320

                     940 451

                     840 182

                     777 182

                     817 764

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     558 131

                     621 150

                     563 140

                     548 010

                     541 782

                     Tržišni udjel (%)

                     97,2 %

                     97,4 %

                     97,6 %

                     93,7 %

                     86,4 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     711

                     697

                     652

                     623

                     640

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     6,8 %

                     11,5 %

                     8,8 %

                     14,0 %

                     3,7 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     949

                     971

                     951

                     981

                     995

                     Zaliha

                     49 762

                     47 610

                     58 744

                     68 417

                     75 616

                     Novčani tokovi

                     58 272 442

                     68 732 139

                     63 936 644

                     86 404 634

                     40 555 786

                     ROCE (%)

                     – 9,3 %

                     6,8 %

                     6,7 %

                     10,3 %

                     1,5 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     1,7 %

            Proizvod 20. Cijevi za plinovode

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     1 211 435

                     1 662 233

                     1 653 112

                     1 637 097

                     1 642 935

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     266 467

                     340 051

                     298 103

                     336 050

                     380 257

                     Tržišni udjel (%)

                     22,0 %

                     20,5 %

                     18,0 %

                     20,5 %

                     23,1 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     688

                     649

                     646

                     566

                     676

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     37 %

                     38 %

                     38 %

                     40 %

                     37 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     1 053 283

                     1 460 549

                     1 471 772

                     1 396 933

                     1 392 404

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     944 903

                     1 322 070

                     1 354 273

                     1 300 727

                     1 262 560

                     Tržišni udjel (%)

                     78,0 %

                     79,5 %

                     81,9 %

                     79,5 %

                     76,8 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     717

                     666

                     619

                     580

                     693

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     0,9 %

                     1,3 %

                     2,3 %

                     3,9 %

                     0,5 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     552

                     543

                     548

                     526

                     509

                     Zaliha

                     55 178

                     55 305

                     53 434

                     58 081

                     50 697

                     Novčani tokovi

                     15 451 286

                     15 884 723

                     16 166 705

                     15 309 189

                     20 506 964

                     ROCE (%)

                     3,7 %

                     3,9 %

                     1,1 %

                     1,7 %

                     8,7 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     2,4 %

            Proizvod 21. Šuplji profili

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     3 347 996

                     3 407 926

                     3 511 951

                     3 885 748

                     4 028 730

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     461 263

                     552 874

                     574 490

                     725 545

                     820 667

                     Tržišni udjel (%)

                     13,8 %

                     16,2 %

                     16,4 %

                     18,7 %

                     20,4 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     599

                     571

                     553

                     497

                     618

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     46 %

                     46 %

                     46 %

                     47 %

                     49 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     3 019 375

                     3 019 977

                     3 106 261

                     3 333 368

                     3 388 786

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     2 882 473

                     2 854 843

                     2 936 771

                     3 159 965

                     3 207 994

                     Tržišni udjel (%)

                     86,1 %

                     83,8 %

                     83,6 %

                     81,3 %

                     79,6 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     606

                     569

                     541

                     517

                     625

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     – 2,7 %

                     – 3,9 %

                     – 3,3 %

                     0,2 %

                     – 0,5 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     1 073

                     1 124

                     1 200

                     1 209

                     1 181

                     Zaliha

                     160 442

                     138 981

                     146 353

                     107 826

                     149 537

                     Novčani tokovi

                     – 9 630 441

                     13 389 861

                     23 807 058

                     13 000 201

                     21 372 166

                     ROCE (%)

                     – 2,4 %

                     – 5,3 %

                     – 6,2 %

                     – 0,6 %

                     7,2 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     1,2 %

            Proizvod 22. Bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     96 507

                     101 504

                     97 341

                     96 320

                     95 672

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     32 581

                     38 782

                     39 719

                     42 510

                     42 701

                     Tržišni udjel (%)

                     33,8 %

                     38,2 %

                     40,8 %

                     44,1 %

                     44,6 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     6 941

                     6 167

                     6 118

                     5 846

                     6 300

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     6 %

                     7 %

                     6 %

                     6 %

                     6 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     116 630

                     124 135

                     101 291

                     101 831

                     92 357

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     61 822

                     61 708

                     56 802

                     53 196

                     52 083

                     Tržišni udjel (%)

                     64,1 %

                     60,8 %

                     58,4 %

                     55,2 %

                     54,4 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     7 913

                     7 740

                     8 318

                     7 361

                     7 993

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     3,1 %

                     5,9 %

                     – 0,4 %

                     – 0,1 %

                     1,2 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     11 180

                     11 211

                     10 369

                     9 779

                     9 317

                     Zaliha

                     7 452

                     9 389

                     10 455

                     8 690

                     11 688

                     Novčani tokovi

                     19 858 477

                     10 438 041

                     – 48 885 671

                     4 038 078

                     – 22 872 178

                     ROCE (%)

                     22,7 %

                     – 4,3 %

                     – 58,1 %

                     – 33,4 %

                     – 50,5 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     21,2 %

            Proizvod 23. Cijevi za ležajeve

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     68 824

                     72 805

                     67 249

                     59 867

                     65 355

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     7 489

                     9 426

                     11 944

                     9 773

                     8 663

                     Tržišni udjel (%)

                     10,9 %

                     12,9 %

                     17,8 %

                     16,3 %

                     13,3 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     2 069

                     1 626

                     1 749

                     1 630

                     1 608

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     68 %

                     64 %

                     53 %

                     52 %

                     63 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     64 972

                     65 475

                     58 407

                     52 494

                     57 657

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     61 324

                     63 378

                     55 304

                     50 092

                     56 691

                     Tržišni udjel (%)

                     89,1 %

                     87,1 %

                     82,2 %

                     83,7 %

                     86,7 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     2 023

                     2 003

                     1 925

                     1 804

                     1 837

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     4,6 %

                     4,9 %

                     – 6,7 %

                     – 9,2 %

                     – 1,8 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     332

                     322

                     306

                     274

                     280

                     Zaliha

                     1 285

                     1 433

                     2 591

                     1 452

                     2 429

                     Novčani tokovi

                     3 499 664

                     3 928 566

                     5 055 796

                     – 791 310

                     – 620 461

                     ROCE (%)

                     0,9 %

                     – 3,3 %

                     – 64,7 %

                     – 54,5 %

                     – 28,1 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     12,5 %

            Proizvod 25. Velike varene cijevi

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     669 846

                     1 041 055

                     427 457

                     586 746

                     1 804 463

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     286 939

                     411 273

                     209 524

                     159 219

                     1 044 534

                     Tržišni udjel (%)

                     42,8 %

                     39,5 %

                     49,0 %

                     27,1 %

                     57,9 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     1 070

                     793

                     904

                     772

                     936

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     26 %

                     32 %

                     29 %

                     35 %

                     65 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     1 333 900

                     1 150 000

                     1 034 600

                     1 086 300

                     1 500 000

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     382 758

                     624 819

                     216 243

                     426 937

                     759 478

                     Tržišni udjel (%)

                     57,1 %

                     60,0 %

                     50,6 %

                     72,8 %

                     42,1 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     894

                     887

                     835

                     771

                     766

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     3,0 %

                     – 6,1 %

                     – 2,7 %

                     – 0,6 %

                     0,0 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     1 512

                     1 545

                     1 365

                     1 372

                     1 326

                     Zaliha

                     322 722

                     600 020

                     633 600

                     727 048

                     1 139 429

                     Novčani tokovi

                     197 726 967

                     – 97 558 802

                     94 492 289

                     – 70 888 943

                     13 666 659

                     ROCE (%)

                     – 15,8 %

                     – 23,5 %

                     – 17,7 %

                     – 6,7 %

                     9,1 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     –22,0 %

            Proizvod 26. Druge varene cijevi

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     2 385 499

                     3 121 613

                     3 126 300

                     3 286 436

                     3 352 661

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     474 949

                     491 934

                     510 548

                     540 386

                     571 167

                     Tržišni udjel (%)

                     19,9 %

                     15,8 %

                     16,3 %

                     16,4 %

                     17,0 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     1 352

                     1 376

                     1 397

                     1 262

                     1 431

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     57 %

                     57 %

                     57 %

                     58 %

                     60 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     2 384 152

                     3 166 935

                     3 144 492

                     3 190 480

                     3 301 195

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     1 907 944

                     2 622 348

                     2 588 536

                     2 721 349

                     2 765 915

                     Tržišni udjel (%)

                     80,0 %

                     84,0 %

                     82,8 %

                     82,8 %

                     82,5 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     1 024

                     1 013

                     984

                     942

                     1 062

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     1,2 %

                     2,4 %

                     1,7 %

                     4,2 %

                     4,3 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     3 024

                     3 013

                     3 011

                     3 089

                     3 025

                     Zaliha

                     125 621

                     84 268

                     100 035

                     120 308

                     120 420

                     Novčani tokovi

                     66 281 502

                     68 619 951

                     77 514 611

                     87 283 492

                     106 630 804

                     ROCE (%)

                     9,1 %

                     11,5 %

                     8,8 %

                     12,8 %

                     19,3 %

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     –34,8 %

            Proizvod 28. Čelična žica

                     Podaci po kalendarskoj godini

                     2013.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     2017.

                        Potrošnja (u tonama)

                     1 318 451

                     1 517 192

                     1 480 243

                     1 513 248

                     1 505 202

                        Uvoz

                     Količina (u tonama)

                     574 083

                     722 773

                     692 918

                     736 623

                     722 858

                     Tržišni udjel (%)

                     43,5 %

                     47,6 %

                     46,8 %

                     48,7 %

                     48,0 %

                     Jedinične cijene (EUR/tona)

                     781

                     729

                     722

                     626

                     708

                        Situacija proizvođača u EU-u

                     Uporaba kapaciteta (%)

                     73 %

                     75 %

                     77 %

                     73 %

                     71 %

                     Proizvodnja (u tonama)

                     899 763

                     932 496

                     940 169

                     886 666

                     900 054

                     Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

                     744 368

                     794 419

                     787 325

                     776 626

                     782 344

                     Tržišni udjel (%)

                     56,5 %

                     52,4 %

                     53,2 %

                     51,3 %

                     52,0 %

                     Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

                     940

                     909

                     840

                     832

                     905

                     Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

                     0,5 %

                     0,0 %

                     1,1 %

                     2,6 %

                     0,8 %

                     Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

                     3 387

                     3 395

                     3 429

                     3 459

                     3 408

                     Zaliha

                     Novčani tokovi

                     66 281 502

                     68 619 951

                     77 514 611

                     87 283 492

                     106 630 804

                     ROCE (%)

                        Usporedba cijena za 2017.

                     Sniženje cijena

                     21,8 %

         PRILOG IV. – Popis proizvoda podrijetlom iz zemalja u razvoju na koje se primjenjuju privremene mjere

                     Zemlja/Skupina proizvoda

                     1.

                     2.

                     3.

                     4.

                     5.

                     6.

                     7.

                     8.

                     9.

                     12.

                     13.

                     14.

                     15.

                     16.

                     17.

                     18.

                     20.

                     21.

                     22.

                     23.

                     25.

                     26.

                     28.

                     Afganistan

                     Albanija

                     Angola

                     Antigva i Barbuda

                     Argentina

                     Armenija

                     Kraljevina Bahrein

                     Bangladeš

                     Barbados

                     Belize

                     Benin

                     Višenacionalna Država Bolivija

                     Bocvana

                     Brazil

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     Brunej Darussalam

                     Burkina Faso

                     Burundi

                     Kabo Verde

                     Kambodža

                     Kamerun

                     Srednjoafrička Republika

                     Čad

                     Čile

                     Kina

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     Kolumbija

                     Kongo

                     Kostarika

                     Côte d'Ivoire

                     Kuba

                     Demokratska Republika Kongo

                     Džibuti

                     Dominika

                     Dominikanska Republika

                     Ekvador

                     Egipat

                     x

                     x

                     El Salvador

                     Fidži

                     Gabon

                     Gambija

                     Gruzija

                     Gana

                     Grenada

                     Gvatemala

                     Gvineja

                     Gvineja Bisau

                     Gvajana

                     Haiti

                     Honduras

                     Hong Kong, Kina

                     Indija

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     Indonezija

                     x

                     Jamajka

                     Jordan

                     Kazahstan

                     Kenija

                     Država Kuvajt

                     Kirgiska Republika

                     Laoska Narodna Demokratska Republika

                     Lesoto

                     Liberija

                     Makao, Kina

                     Madagaskar

                     Malavi

                     Malezija

                     x

                     Maldivi

                     Mali

                     Mauritanija

                     Mauricijus

                     Meksiko

                     Republika Moldova

                     x

                     x

                     Mongolija

                     Crna Gora

                     Maroko

                     Mozambik

                     Mjanmar

                     Namibija

                     Nepal

                     Nikaragva

                     Niger

                     Nigerija

                     Oman

                     Pakistan

                     Panama

                     Papua Nova Gvineja

                     Paragvaj

                     Peru

                     Filipini

                     Katar

                     Ruanda

                     Sveti Kristofor i Nevis

                     Sveta Lucija

                     Sveti Vincent i Grenadini

                     Samoa

                     Kraljevina Saudijska Arabija

                     x

                     Senegal

                     Sejšeli

                     Sijera Leone

                     Salomonovi Otoci

                     Južna Afrika

                     x

                     x

                     Šri Lanka

                     Surinam

                     Svazi

                     Tadžikistan

                     Tanzanija

                     Tajland

                     Bivša jugoslavenska republika Makedonija

                     x

                     x

                     x

                     x

                     Togo

                     Tonga

                     Trinidad i Tobago

                     Tunis

                     Turska

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     Uganda

                     Ukrajina

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     x

                     Ujedinjeni Arapski Emirati

                     x

                     x

                     Urugvaj

                     Vanuatu

                     Bolivarijanska Republika Venezuela

                     Vijetnam

                     x

                     x

                     x

                     Jemen

                     Zambija

                     Zimbabve

         PRILOG V. – Carinske kvote

                     Broj proizvoda

                     Redni broj

                     Kategorija proizvoda

                     Oznake KN

                     Opseg carinske kvote (neto tona)

                     Stopa dodatne pristojbe

                     1.

                     09.8501

                     Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake

                     7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 99 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

                     4 269 009

                     25 %

                     2.

                     09.8502

                     Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi

                     7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

                     1 318 865

                     25 %

                     3.

                     09.8503

                     Elektrolimovi (osim GOES-a)

                     7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

                     178 704

                     25 %

                     4.

                     09.8504

                     Limovi s metalnom prevlakom

                     7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

                     2 115 054

                     25 %

                     5.

                     09.8505

                     Limovi s organskom prevlakom

                     7210 70 80 , 7212 40 80

                     414 324

                     25 %

                     6.

                     09.8506

                     Proizvodi od bijelog lima

                     7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

                     367 470

                     25 %

                     7.

                     09.8507

                     Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim

                     7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

                     1 442 988

                     25 %

                     8.

                     09.8508

                     Nehrđajući toplovaljani limovi i trake

                     7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

                     193 049

                     25 %

                     9.

                     09.8509

                     Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake

                     7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

                     476 161

                     25 %

                     12.

                     09.8512

                     Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili

                     7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

                     728 270

                     25 %

                     13.

                     09.8513

                     Čelične šipke za armiranje betona

                     7214 20 00 , 7214 99 10

                     714 964

                     25 %

                     14.

                     09.8514

                     Nehrđajuće šipke i laki profili

                     7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

                     82 156

                     25 %

                     15.

                     09.8515

                     Nehrđajuće žičane šipke

                     7221 00 10 , 7221 00 90

                     32 744

                     25 %

                     16.

                     09.8516

                     Nelegirane i druge legirane žičane šipke

                     7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

                     1 058 110

                     25 %

                     17.

                     09.8517

                     Profili od željeza ili nelegiranog čelika

                     7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

                     167 817

                     25 %

                     18.

                     09.8518

                     Žmurje (talpe)

                     7301 10 00

                     24 854

                     25 %

                     20.

                     09.8520

                     Cijevi za plinovode

                     7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

                     185 280

                     25 %

                     21.

                     09.8521

                     Šuplji profili

                     7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

                     387 343

                     25 %

                     22.

                     09.8522

                     Bešavne nehrđajuće cijevi

                     7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

                     22 818

                     25 %

                     23.

                     09.8523

                     Cijevi za ležajeve

                     7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

                     5 549

                     25 %

                     25.

                     09.8525

                     Velike varene cijevi

                     7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

                     258 133

                     25 %

                     26.

                     09.8526

                     Druge varene cijevi

                     7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

                     296 274

                     25 %

                     28.

                     09.8528

                     Nelegirana žica

                     7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

                     393 031

                     25 %