title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/688 оd 2. svibnja 2019. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  3.5.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 116/39

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/688
         оd 2. svibnja 2019.
         o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 18.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Mjere na snazi

                     (1)

                     Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 215/2013 (2) Vijeće je uvelo kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”, „NRK” ili „predmetna zemlja”). Kompenzacijske pristojbe koje su trenutačno na snazi kreću se od 13,7 % do 44,7 % („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.

                     (2)

                     Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 214/2013 (3) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Kine. Antidampinške pristojbe koje su trenutačno na snazi kreću se od 0 % do 26,1 %.

                     (3)

                     Razina kombiniranih pristojbi kreće se od 13,7 % do 58,3 %.

               1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

                     (4)

                     Nakon objave obavijesti o skorom isteku kompenzacijskih mjera na snazi (4) Komisija je 13. prosinca 2017. primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

                     (5)

                     Zahtjev je podnijela Europska federacija proizvođača željeza i čelika („EUROFER”) u ime proizvođača koji čine više od 70 % ukupne proizvodnje određenih organski prevučenih proizvoda od čelika u Uniji („podnositelj zahtjeva”).

                     (6)

                     Podnositelj zahtjeva tvrdio je da bi istekom kompenzacijskih mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i štete za industriju Unije.

               1.3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

                     (7)

                     Utvrdivši da postoji dovoljno dokaza za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere, Komisija je 14. ožujka 2018. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (5) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka primjenjivih kompenzacijskih mjera u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

                     (8)

                     Komisija je prije pokretanja revizije zbog predstojećeg isteka mjera i u skladu s člankom 10. stavkom 7. osnovne uredbe obavijestila kinesku vladu da je zaprimila propisno dokumentirani zahtjev za reviziju te je pozvala kinesku vladu na savjetovanje u skladu s člankom 10. stavkom 7. osnovne uredbe. Savjetovanje je održano 9. ožujka 2018., no nije se uspjelo postići sporazumno rješenje.

               1.4.   Usporedni ispitni postupak

                     (9)

                     Komisija je 14. ožujka 2018. putem obavijesti (6) objavljene u Službenom listu Europske unije najavila i pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka konačnih antidampinških mjera, koje su na snazi za uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz NRK-a u Uniju, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (7).

               1.5.   Ispitni postupak

         1.5.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (10)

                     Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do 31. prosinca 2017. („razdoblje ispitnog postupka revizije ili RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

               1.5.2.   Zainteresirane strane

                     (11)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera pojedinačno obavijestila podnositelja zahtjeva, poznate proizvođače iz Unije i njihova relevantna udruženja, poznate proizvođače izvoznike iz Kine, poznate nepovezane uvoznike iz Unije, nepovezane korisnike iz Unije za koje se zna da se postupak na njih odnosi i predstavnike zemlje izvoznice te ih pozvala na sudjelovanje u njoj.

                     (12)

                     Sve zainteresirane strane pozvane su da u rokovima utvrđenima u Obavijesti o pokretanju postupka izraze svoja stajališta, dostave informacije i pruže popratne dokaze. Zainteresiranim stranama pružena je mogućnost i da pisanim putem zatraže saslušanje pred ispitnim službama Komisije i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

               1.5.3.   Odabir uzorka

                     (13)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 27. osnovne uredbe.

               1.5.3.1.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

                     (14)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban za proizvođače izvoznike i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije NRK-a pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da stupi u kontakt s njima.

                     (15)

                     Dva proizvođača izvoznika dostavila su informacije zatražene u Prilogu I. Obavijesti o pokretanju postupka za potrebe odabira uzorka, no nijedan od njih ne proizvodi organski prevučene proizvode od čelika kako su definirani u Obavijesti o pokretanju postupka. Treći proizvođač izvoznik stupio je u kontakt šest tjedana nakon roka za dostavu odgovora na obrazac za odabir uzorka. Tom je proizvođaču izvozniku dodijeljen status zainteresirane strane, no smatralo se da nije surađivao jer niti je ikada odgovorio na obrazac za odabir uzorka niti je pokušao odgovoriti na upitnik za proizvođača izvoznika.

                     (16)

                     Stoga je Komisija verbalnom notom od 18. srpnja 2018. obavijestila tijela NRK-a da bi pri ispitivanju nastavka ili ponavljanja subvencioniranja mogla pribjeći uporabi raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. stavkom 1. osnovne uredbe. Tijela NRK-a nisu odgovorila na notu.

               1.5.3.2.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

                     (17)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije u skladu s člankom 27. osnovne uredbe. Podatke zatražene za odabir uzorka prije pokretanja postupka dostavio je 21 proizvođač iz Unije i svi su naveli da su voljni surađivati s Komisijom. Na temelju toga Komisija je odabrala privremeni uzorak od triju proizvođača, za koja je utvrđeno da su reprezentativna za industriju Unije u smislu obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Proizvođači iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije činili su 28 % procijenjene ukupne proizvodnje industrije Unije i 27 % ukupnog obujma prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe te je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak se smatrao reprezentativnim za industriju Unije.

               1.5.3.3.   Odabir uzorka uvoznika

                     (18)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od devet nepovezanih uvoznika navedenih u zahtjevu zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Nijedan se od njih nije javio.

               1.5.4.   Upitnici i posjeti radi provjere

                     (19)

                     Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije u uzorku, podnositelju zahtjeva i kineskoj vladi. Odgovori na upitnik primljeni su od triju proizvođača iz Unije u uzorku i podnositelja zahtjeva.

                     (20)

                     Komisija je provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i štete te za ispitivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih zainteresiranih strana:

                                 (a)

                                 proizvođači iz Unije:

                                             —

                                             ArcelorMittal Belgium, Belgija,

                                             —

                                             Marcegaglia Carbon Steel SpA, Italija,

                                             —

                                             Tata Steel Maubeuge SA, Francuska.

                                 (b)

                                 udruženje proizvođača iz Unije:

                                             —

                                             EUROFER, Belgija.

               1.5.5.   Daljnji postupak

                     (21)

                     Komisija je 22. veljače 2019. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala uvesti kompenzacijske pristojbe. Svim je strankama dano razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na tu objavu.

                     (22)

                     Primljene su samo primjedbe podnositelja zahtjeva. One se razmatraju u odjeljku 3.3. u nastavku.

               2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1.   Predmetni proizvod

                     (23)

                     Proizvod koji je predmet ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera isti je proizvod koji je bio predmet početnog ispitnog postupka, odnosno određeni organski prevučeni proizvodi od čelika, tj. plosnati valjani proizvodi od nelegiranog i legiranog čelika (isključujući nehrđajući čelik) koji su bojani, lakirani ili prevučeni plastičnom masom barem s jedne strane, isključujući tzv. „sendvič panele” koje se rabi u graditeljstvu i koji se sastoje od dviju vanjskih metalnih ploča i stabilizirane jezgre od izolacijskog materijala utisnute između njih, isključujući takve proizvode sa završnim premazom od cinkova praha (cinkova boja, s masenim udjelom cinka 70 % ili većim) i isključujući proizvode sa supstratom s metalnom prevlakom od kroma ili kositra, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (oznake TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 i 7226997091) i podrijetlom iz Kine („proizvod iz postupka revizije” ili „OCS”).

                     (24)

                     Proizvod iz postupka revizije dobiva se nanošenjem organske prevlake na plosnate valjane proizvode od čelika. Organska prevlaka nanosi se na proizvode od čelika u zaštitne, estetske i funkcionalne svrhe.

                     (25)

                     Proizvod iz postupka revizije ponajprije se upotrebljava u graditeljstvu i za daljnju preradu u proizvodima koji se upotrebljavaju u graditeljstvu. Osim toga, upotrebljava se i u kućanskim aparatima.

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (26)

                     Nijedna zainteresirana strana nije iznijela primjedbe na istovjetni proizvod. Stoga je ovim ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđen nalaz početnog ispitnog postupka da proizvod koji se proizvodi i prodaje na kineskim domaćim tržištima i proizvod koji proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u Uniji imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i namjene. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 2. točke (c) osnovne uredbe.

               3.   VJEROJATNOST NASTAVKA SUBVENCIONIRANJA

                     (27)

                     U skladu s člankom 18. osnovne uredbe i kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je prvo ispitala postoji li vjerojatnost da će zbog isteka postojećih mjera doći do nastavka subvencioniranja.

               3.1.   Nesuradnja i uporaba raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. stavkom 1. osnovne uredbe

                     (28)

                     Komisija je 4. lipnja 2018. kineskoj vladi poslala upitnik, uključujući posebne upitnike za Kinesku izvozno-uvoznu banku („EXIM”) i Kinesko društvo za osiguranje izvoza i kredita („Sinosure”) jer su prema informacijama iz zahtjeva i/ili početnog ispitnog postupka ti subjekti, djelujući pod kontrolom kineske vlade, davali zajmove i pružali financijske usluge subjektima iz industrije organski prevučenog čelika.

                     (29)

                     Osim toga, zatražila je od kineske vlade da upitnik proslijedi bankama i drugim financijskim institucijama za koje kineska vlada zna da su davale zajmove subjektima iz predmetne industrije, ali i proizvođačima i distributerima toplovaljanog i hladnovaljanog čelika koji dobavljaju ulazne materijale za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije.

                     (30)

                     Komisija ni na jedan od tih upitnika nije dobila odgovor od kineske vlade, EXIM-a, društva Sinosure ni društava na početku proizvodnog lanca.

                     (31)

                     Komisija je 18. srpnja 2018. verbalnom notom obavijestila kineska tijela da zbog nesuradnje kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika proizvoda iz postupka revizije, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 16., svoje nalaze namjerava temeljiti na raspoloživim podacima u skladu s člankom 28. stavkom 1. osnovne uredbe. Obavijestila ih je i da bi nalazi koji se temelje na raspoloživim podacima mogli biti nepovoljniji nego u slučaju suradnje kineske vlade i proizvođača izvoznika.

                     (32)

                     Nije primila nikakve primjedbe u vezi s time. U skladu s člankom 28. osnovne uredbe Komisija je smatrala da je uporaba raspoloživih podataka nužna kako bi se utvrdio nastavak subvencioniranja u industriji organski prevučenog čelika u Kini.

                     (33)

                     S obzirom na raspoložive podatke Žalbeno tijelo podsjetilo je da se člankom 12.7. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama dopušta uporaba podataka iz dokumentacije isključivo za potrebe zamjene informacija koje nedostaju kako bi se precizno odredilo subvencioniranje ili šteta. Konkretno, Žalbeno tijelo objasnilo je da „mora postojati veza između ‚potrebnih informacija’ koje nedostaju i određenih ‚raspoloživih podataka’ na kojima se temelji određivanje iz članka 12.7.”. Stoga „se tijelo koje provodi ispitni postupak mora koristiti onim ‚raspoloživim podacima’ kojima se ‚opravdano zamjenjuju informacije koje zainteresirana strana nije dostavila’ kako bi se došlo do preciznog određivanja”. Žalbeno tijelo objasnilo je i da se „raspoloživi podaci” odnose na podatke koje tijelo koje provodi ispitni postupak posjeduje i koje ima u svojoj dokumentaciji. Budući da se određivanja na temelju članka 12.7. provode s pomoću „raspoloživih podataka”, „ne može ih se provesti na temelju nečinjeničnih pretpostavki ili spekulacija”. Nadalje, kada rasuđuje i procjenjuje kojim se raspoloživim podacima mogu objektivno zamijeniti informacije koje nedostaju, tijelo koje provodi ispitni postupak „mora uzeti u obzir sve potvrđene podatke iz dokumentacije”. Žalbeno tijelo objasnilo je da utvrđivanje „opravdane zamjene za ‚potrebne informacije’ koje nedostaju podrazumijeva proces rasuđivanja i procjene” tijela koje provodi ispitni postupak. Ako je tijelu koje provodi ispitni postupak na raspolaganju više činjenica među kojima mora odabrati, „logično slijedi da proces rasuđivanja i procjene podrazumijeva usporedbu” kako bi se došlo do preciznog određenja. Potrebna procjena „raspoloživih podataka” i njezin oblik ovise o posebnim okolnostima određenog slučaja, uključujući prirodu, kvalitetu i količinu dokaza u dokumentaciji te posebna određenja koja treba izvršiti. Priroda i stupanj potrebnog objašnjenja i analize razlikuju se od jednog određivanja do drugog (8).

                     (34)

                     U skladu s tim Komisija se u analizi koristila svim raspoloživim podacima, a osobito sljedećim:

                                 a)

                                 zahtjevom od 13. prosinca 2017. za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. osnovne uredbe u pogledu antisubvencijskih pristojbi na uvoz OCS-a podrijetlom iz Kine („zahtjev”);

                                 b)

                                 nalazima prethodnih antisubvencijskih ispitnih postupaka koje je Komisija provela o istom proizvodu ili industrijama na početku proizvodnog lanca iz Kine, npr. za OCS (9) („početni ispitni postupak”) i toplovaljane plosnate proizvode (10) („ispitni postupak o HRFP-u” ili „uredba o HRFP-u”);

                                 c)

                                 nalazima najnovijih antisubvencijskih ispitnih postupaka koje je Komisija provela o poticanim industrijama u Kini, kao što su industrija pneumatskih guma (11) („ispitni postupak o gumama”) i industrija električnih bicikala (12) („ispitni postupak o e-biciklima”), u kojima je ispitano slično subvencioniranje;

                                 d)

                                 Radnim dokumentom službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu NRK-a u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite („izvješće o Kini”) (13);

                                 e)

                                 podneskom industrije Unije od 21. prosinca 2018. o raspoloživim podacima i primjeni novih subvencija („podnesak od 21. prosinca”) (14).

               3.2.   Opće napomene o sektoru čelika u Kini

                     (35)

                     Prije analize navodnog subvencioniranja u obliku specifičnih subvencija ili programa subvencioniranja (odjeljak 3.4. i sljedeći u nastavku) Komisija je ocijenila vladine planove, projekte i druge dokumente koji su bili relevantni za više od jedne subvencije ili programa subvencioniranja. Utvrdila je da su sve ocijenjene subvencije ili programi subvencioniranja dio provedbe središnjeg planiranja kineske vlade iz sljedećih razloga.

               3.2.1.   Trinaesti petogodišnji plan za sektor čelika

                     (36)

                     Komisija je u aktualnom ispitnom postupku utvrdila da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije najvažniji dokument bio 13. petogodišnji plan za sektor čelika „Plan prilagodbe i modernizacije industrije čelika” za razdoblje od 2016. do 2020. U 13. petogodišnjem planu sektor čelika općenito i dalje je povlašteni sektor. U planu je istaknuto da je sektor čelika „ključan za nacionalno gospodarstvo i kamen temeljac Kine”. U planu su utvrđeni opći ciljevi za razdoblje od 2016. do 2020., odnosno da „Kina postane proizvodna sila”.

                     (37)

                     U 13. petogodišnjem planu dodatno je istaknuta uloga tehnoloških inovacija u gospodarskom razvoju NRK-a te kontinuirana važnost načela „zelenog” razvoja. Prema njegovu petom poglavlju jedna od glavnih razvojnih linija jest promicanje modernizacije tradicionalne industrijske strukture, kao što je već bio slučaj u 12. petogodišnjem planu. Ta je ideja dodatno razrađena u 22. poglavlju, u kojem se objašnjava strategija modernizacije tradicionalne industrije u NRK-u promicanjem njezine tehnološke prenamjene. U tom se pogledu u 13. petogodišnjem planu navodi da će se društva podupirati da se „sveobuhvatno poboljšaju u područjima kao što su tehnologija proizvoda, industrijska oprema, zaštita okoliša i energetska učinkovitost”. Zaštita okoliša dodatno je razrađena u 44. poglavlju. Prema tom poglavlju „obnova” čiste proizvodnje provodit će se u ključnim industrijama, a rubrika 16. u tom pogledu posebno upućuje na industriju čelika.

                     (38)

                     „Plan za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.” (13. petogodišnji plan za industriju čelika) objavljen je u studenome 2016. Temelji se na 13. petogodišnjem planu. U njemu se navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskog gospodarstva, nacionalni temelj”. U tom se planu dodatno razrađuju načela tehnoloških inovacija, strukturne prilagodbe i zelenog razvoja navedena u 13. petogodišnjem planu, povezuje ih se sa specifičnijim prioritetima u industriji čelika (vidjeti poglavlje IV. Plana – Glavne zadaće) te ih se povezuje s različitim mjerama fiskalne i financijske potpore (vidjeti poglavlje V. Plana – Zaštitne mjere).

                     (39)

                     Konsolidacija sektora čelika i oslanjanje na dominantne/glavne proizvođače, u osnovi poduzeća u državnom vlasništvu, ključna je značajka plana. Osim toga, od proizvođača čelika u Kini traži se da nastave s proizvodnjom i prošire je u inozemstvo. U 13. petogodišnjem planu utvrđuje se količina čelika predviđena za uporabu u cijeloj zemlji i navodi se da se izvozom čelika mora upravljati u skladu s načelom prvenstva domaće potražnje, da bi kineska društva trebala aktivno sudjelovati u međunarodnom tržišnom natjecanju i da bi trebalo stvoriti i održavati okruženje za izvoz čelika.

                     (40)

                     U poglavlju 17. odjeljku 1. 13. petogodišnjeg plana navodi se sljedeće: „Strategija i plan nacionalnog razvoja počet će se primjenjivati u vodećoj i ograničavajućoj ulozi”. Naposljetku, u 13. petogodišnjem planu za čelik navodi se da „sva lokalna tijela nadležna za industriju čelika … provest će zadaće i mjere politike utvrđene ovim planom”. Na razini pojedinačnih društava „relevantna društva osiguravaju konvergenciju s glavnim ciljevima i prioritetnim zadaćama ovog plana” (15). Zbog toga u 13. petogodišnjem planu ne navode se samo općenite poticajne izjave, nego se utvrđuje obvezujući okvir za domaću industriju čelika. Taj je okvir primijenjen i na lokalnoj/pokrajinskoj razini donošenjem dodatnih planova u kojima se utvrđuju dodatne pojedinosti o provedbi.

               3.2.2.   Uredba br. 35

                     (41)

                     Uredba br. 35 Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme – Politike razvoja industrije željeza i čelika (2005.) („Uredba br. 35”) još je jedan dokument politike kojim se uređuje kineski sektor čelika. Donijelo ju je Državno vijeće, a obuhvaća različite aspekte kontrole kineske vlade nad industrijom, uključujući:

                                 —

                                 zabranu većinskog stranog vlasništva proizvođača čelika iz Kine (članak 1.),

                                 —

                                 utvrđivanje ciljeva povezanih s proizvodnjom najvećih proizvođača čelika (članak 3.),

                                 —

                                 utvrđivanje pravila o promjeni korporativne strukture društava za proizvodnju čelika (članak 20.),

                                 —

                                 utvrđivanje postupaka odobravanja kineske vlade za ulaganja u proizvođače čelika (članak 22.),

                                 —

                                 davanje zajmova i dodjelu prava na korištenje zemljištem samo proizvođačima čelika koji se pridržavaju politika nacionalnog razvoja u tom sektoru (članci 24. i 25.),

                                 —

                                 državnu intervenciju čiji je cilj podupiranje velikih temeljnih skupina društava radi uspostave prekomorske proizvodnje te opskrba izvorima sirovina (članak 30.).

               3.2.3   Odluka br. 40

                     (42)

                     Odluka br. 40 uredba je Državnog vijeća u kojoj se za potrebe ulaganja industrijski sektori klasificiraju u različite kategorije, točnije kao „poticani, ograničeni i isključeni projekti”. U toj se odluci navodi da je „Katalog smjernica za prilagodbu industrijske strukture”, koji je provedbena mjera iz Odluke br. 40, važna osnova za usmjeravanje ulaganja. Kineska vlada njome se služi i kao smjernicom za upravljanje projektima ulaganja te za oblikovanje i provedbu politika o javnim financijama, oporezivanju, kreditima, zemljištu, uvozu i izvozu (16). Industrija čelika navedena je kao poticana industrija u poglavlju VIII. tog Kataloga smjernica. S obzirom na njezinu pravnu prirodu Komisija je napomenula da je Odluka br. 40 uredba Državnog vijeća, koje je najviše administrativno tijelo u NRK-u. S obzirom na to odluka je pravno obvezujuća za ostala javna tijela i gospodarske subjekte (17).

               3.2.4.   Plan revitalizacije

                     (43)

                     Plan prilagodbe i revitalizacije industrije čelika (2009.) akcijski je plan za industriju čelika. Plan je usmjeren na suočavanje s međunarodnom financijskom krizom i ispunjavanje općih zahtjeva politike kineske vlade koji se odnose na održavanje rasta. Njime se ujedno nastoji „zajamčiti stabilan rad industrije” jer se ona „smatra važnom temeljnom industrijom nacionalnog gospodarstva”. U dokumentu se navodi sljedeće:

                                 —

                                 povećanje financijske potpore za „ključne temeljne” proizvođače čelika,

                                 —

                                 ubrzanje strukturnih prilagodbi i promicanje modernizacije industrije,

                                 —

                                 podupiranje ključnih društava koja se šire u inozemstvo kad je riječ o njihovu razvoju, tehničkoj suradnji te spajanjima i preuzimanjima,

                                 —

                                 povećanje razmjera izvoznih kredita za metaluršku opremu.

               3.2.5.   Nacionalni plan za srednjoročni i dugoročni znanstveni i tehnološki razvoj

                     (44)

                     Prema njegovim poglavljima III.5. i VIII., Nacionalnim planom za srednjoročni i dugoročni znanstveni i tehnološki razvoj (2006.–2020.) podupire se razvoj ključnih područja i prioritetnih tema te se potiče financijska i fiskalna potpora tim ključnim područjima i prioritetima.

               3.2.6.   Opći zaključci o intervenciji kineske vlade u sektoru čelika

                     (45)

                     S obzirom na prethodno navedene dokumente i njihove odredbe Komisija ponavlja svoje zaključke iz početnog ispitnog postupka da je kineska industrija čelika tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i dalje bila ključna/strateška industrija, čiji je razvoj politički strateški cilj kineske vlade koja ga aktivno nastoji ostvariti i usmjeravati.

               3.3.   Subvencije i programi subvencioniranja koji se ispituju u trenutačnom ispitnom postupku

                     (46)

                     Zbog nesuradnje kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika iz uvodnih izjava 16. i 31. Komisija je odlučila na sljedeći način ispitati je li došlo do nastavka subvencioniranja. Komisija je prvo ispitala je li industrija organski prevučenog čelika nastavila ostvarivati korist od subvencija protiv kojih su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere. Zatim je analizirala ostvaruje li ta industrija korist od subvencija protiv kojih u početnom ispitnom postupku nisu uvedene kompenzacijske mjere („dodatne subvencije”), kako se tvrdi u zahtjevu.

                     (47)

                     S obzirom na nalaze kojima se potvrđuje nastavak subvencioniranja za većinu subvencija protiv kojih su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere te za neke dodatne subvencije, Komisija je odlučila da nije potrebno ispitivati sve ostale subvencije za koje je podnositelj zahtjeva tvrdio da postoje. U tom se pogledu podsjeća da bi u skladu s člankom 18. osnovne uredbe Komisija trebala ispitati postoje li dokazi o nastavku subvencioniranja, neovisno o njegovu iznosu.

                     (48)

                     Podnositelj zahtjeva dostavio je tri glavne primjedbe na konačnu objavu. Prvo, tvrdio je da politika kineske vlade kojom se onemogućuje neuspjeh proizvođača čelika i osigurava dostupnost financiranja neovisno o stanju određenog društva čini „de facto jamstvo”. Ona bi se trebala smatrati zasebnim programom subvencioniranja i stoga bi Komisija protiv nje trebala uvesti kompenzacijske mjere. Drugo, tvrdio je da nove subvencije koje je utvrdila Komisija u kombinaciji s tim navodnim „de facto jamstvom”, koje Komisija nije analizirala, ne obuhvaćaju puni iznos koristi koji su kineski proizvođači izvoznici ostvarili tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te da se razina subvencioniranja povećala u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. Treće, istaknuo je da je neslanjem obavijesti o subvencijama dodijeljenima proizvođačima OCS-a kineska vlada prekršila obvezu obavješćivanja o subvencijama sadržanu u Sporazumu o subvencijama i kompenzacijskim mjerama.

                     (49)

                     U pogledu prve primjedbe Komisija je uvažila da bi se politika kineske vlade sadržana u dokumentima iz prethodnog odjeljka 1.2. i od nje ostvarene ekonomske koristi mogle doista smatrati čak i implicitnim de facto jamstvom za neka velika poduzeća u državnom vlasništvu i u financijskim poteškoćama. No, kao što je utvrdila u slučaju HRF-a (18), Komisija je analizu usmjerila na analizu povlaštenih zajmova i, nakon što je utvrdila da je iznos subvencioniranja u okviru tog programa i drugih analiziranih programa subvencioniranja već znatan, odlučila da to pitanje više neće ispitivati.

                     (50)

                     U pogledu druge primjedbe Komisija je uvažila da je utvrdila da postoje drugi programi subvencioniranja protiv kojih nisu uvedene kompenzacijske mjere u početnom ispitnom postupku, kako je navedeno u odjeljku 3.5.4. u nastavku. Međutim, ne postoje dokazi o smanjenju razine subvencija dodijeljenih u okviru programa subvencioniranja koji su postojali tijekom početnog ispitnog postupka. To bi doista moglo podrazumijevati veću razinu subvencija tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. No Komisija izračun tih iznosa nije smatrala potrebnim s obzirom na to da je utvrdila nastavak subvencioniranja, što je dostatno u kontekstu ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Komisija je podsjetila podnositelja zahtjeva da se predmetna revizija ne odnosi na stvarne iznose pristojbi i da se njome ne dovodi u pitanje njegovo pravo na podnošenje zahtjeva za reviziju na temelju članka 19. osnovne uredbe. Ta je primjedba stoga odbačena.

                     (51)

                     Što se tiče treće primjedbe, NRK doista nije ispunio obvezu obavješćivanja o subvencijama iz članka 25. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama u pogledu predmetnih subvencija. Komisija izražava žaljenje zbog toga što NRK nije ispunio tu obvezu, što znatno narušava mogućnost Komisije da se upozna sa sadržajem i učinkom subvencija koje kineska vlada dodjeljuje u korist proizvođača OCS-a. No osnovnom uredbom nisu predviđene nikakve pravne posljedice na koje bi se moglo pozvati u kontekstu trenutačne revizije. Komisija poduzima odgovarajuće korake u nadležnim forumima WTO-a u skladu s pravilima iz Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama. Stoga je i ta primjedba odbačena.

               3.4.   Opskrba robom i uslugama uz manju naknadu od primjerene (19)

         3.4.1.   Opskrba toplovaljanim i hladnovaljanim čelikom uz manju naknadu od primjerene

         3.4.1.1.   Nalazi početnog ispitnog postupka

                     (52)

                     U početnom ispitnom postupku (20), na temelju testa koji je odredilo Žalbeno tijelo WTO-a (21), Komisija je utvrdila da su poduzeća u državnom vlasništvu koja proizvođače OCS-a opskrbljuju toplovaljanim i hladnovaljanim čelikom („HRS” i „CRS”) javna tijela jer obavljaju državne poslove, čime zapravo izvršavaju državne ovlasti.

                     (53)

                     Osim toga, Komisija je utvrdila da kineska vlada povjerava i usmjerava privatne proizvođače HRS-a i CRS-a iz Kine na davanje robe u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkama iii. i iv. osnovne uredbe te da ti subjekti djeluju na isti način kao poduzeća za čelik u državnom vlasništvu (22).

                     (54)

                     Komisija je u kasnijoj analizi (23) zaključila da proizvođači izvoznici OCS-a ostvaruju korist u smislu članka 3. stavka 2. osnovne uredbe. Ta je korist nastala jer su ih uz manju naknadu od primjerene sirovinama opskrbljivali proizvođači HRS-a i CRS-a, neovisno o tome je li riječ o poduzećima u državnom vlasništvu koja djeluju kao javna tijela ili privatnim društvima koja kineska vlada povjerava ili usmjerava u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe.

                     (55)

                     Kako bi izračunala tu korist, Komisija je usporedila cijene HRS-a i CRS-a koje plaćaju predmetni proizvođači izvoznici OCS-a i relevantnu referentnu vrijednost. Žalbeno tijelo potvrdilo je da je uporaba vanjskih referentnih vrijednosti dopuštena kada je tržište zemlje opskrbe narušeno ulogom vlade.

                     (56)

                     Na temelju informacija iz dokumentacije početnog ispitnog postupka utvrđeno je da su cijene HRS-a i CRS-a koji prodaju poduzeća u državnom vlasništvu iz Kine narušene. To je posljedica velike prevlasti poduzeća u državnom vlasništvu na tržištu HRS-a i CRS-a u Kini, kao i usklađenosti cijena HRS-a i CRS-a privatnih dobavljača s cijenama poduzeća u državnom vlasništvu.

                     (57)

                     Stoga je Komisija zaključila da nema pouzdanih cijena HRS-a i CRS-a na kineskom tržištu, te je izračunala referentnu vrijednost na temelju cijena HRS-a i CRS-a na svjetskom tržištu koje se redovito objavljuju u različitim specijaliziranim časopisima za čelik kao što su Steel Business Briefing, MEPS i CRU.

                     (58)

                     Usporedba cijena proizvođača HRS-a i CRS-a i vanjske referentne vrijednosti pokazala je da su cijene u Kini znatno niže od referentnih cijena i stoga donose korist kineskim proizvođačima izvoznicima OCS-a u smislu članka 3. stavka 2. osnovne uredbe.

                     (59)

                     Nadalje, utvrđeno je da je taj program subvencioniranja specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (c) osnovne uredbe s obzirom na to da HRS i CRS u svojem proizvodnom postupku upotrebljava samo ograničen broj industrija i poduzeća u Kini.

                     (60)

                     U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da se stopa subvencije za proizvođače izvoznike OCS-a u uzorku kretala od 23,02 % do 27,63 % pri čemu je stopa za društva koja ne surađuju iznosila 32,44 %.

               3.4.1.2.   Nalazi trenutačnog ispitnog postupka

                     (61)

                     Podnositelj zahtjeva u svojem je zahtjevu i pripadajućim prilozima dostavio dokaze da kineski proizvođači OCS-a i dalje ostvaruju korist od opskrbe HRS-om i CRS-om za proizvodnju OCS-a uz manju naknadu od primjerene, što obuhvaća kupnju od poduzeća u državnom vlasništvu i poduzeća koja nisu u državnom vlasništvu.

                     (62)

                     Opskrba HRS-om i OCS-om uz manju naknadu od primjerene odnosi se na proizvođače OCS-a koji nisu vertikalno integrirani proizvođači čelika. Od nje su korist ostvarivali subjekti koji imaju samo i. hladnovaljanu liniju i moraju kupovati HRS kao supstrat za hladno valjanje ili ii. linije za prevlačenje i moraju kupovati CRS kao ulazni materijal. Umjesto da su vertikalno integrirani, mnogi proizvođači OCS-a iz Kine danas i dalje imaju postrojenja za ponovno valjanje zbog čega im je potreban plosnati ulazni materijal od čelika za proizvodnju OCS-a (24).

                     (63)

                     Prvi korak podnositelja zahtjeva bila je dostava dokaza da su opskrbljivači HRS-om i CRS-om i dalje javna tijela na temelju testa koji je odredilo Žalbeno tijelo WTO-a (vidjeti uvodnu izjavu 48.). Podnositelj zahtjeva naveo je da kineska vlada ima kontrolu nad poduzećima u državnom vlasništvu i upravlja njima na različite načine.

                     (64)

                     Prvo, institucionalnim okvirom kineskoj je vladi omogućena stroga kontrola nad poduzećima u državnom vlasništvu putem različitih tijela.

                     (65)

                     Komisija za nadzor državne imovine i upravljanje njome Državnog vijeća („SASAC”) krajnji je vlasnik svih poduzeća u državnom vlasništvu u Kini. Sve direktore i rukovoditelje SASAC-a imenuje Komunistička partija Kine. SASAC ima vodeću ulogu u upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu, uključujući disciplinski nadzor te osigurava da ta poduzeća ispunjavaju ciljeve koje je utvrdila kineska vlada. Uključen je i u odluke o ulaganju te transakcije dionicama i udjelima. Stoga se može smatrati da je SASAC državno nadzorno tijelo za poduzeća u državnom vlasništvu.

                     (66)

                     Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme („NDRC”) još je jedno regulatorno tijelo koje upravlja poduzećima u državnom vlasništvu. NDRC je zadužen za razradu strategija makroekonomskog i industrijskog razvoja te mora osigurati da lokalni dionici ispravno provode politiku kineske vlade. NDRC donosi smjernice i direktive te odobrava velike projekte ulaganja. NDRC mora odobriti sva ulaganja proizvođača čelika u Kini.

                     (67)

                     Drugo, zakonom je utvrđeno da kineska vlada strogo kontrolira industriju čelika. Sektor čelika klasificira se kao jedna od „osnovnih i ključnih industrija” nad kojima država mora „zadržati relativno čvrstu kontrolu” (25). Nadalje, radi se o jednoj od „poticanih” industrija, a zbog tog statusa ostvaruje korist od različitih prednosti u pogledu, na primjer, zajmova, prava na korištenje zemljištem i politika povlaštenih poreza. Ta je kontrola dodatno ojačana zabranom većinskog stranog vlasništva u sektoru čelika, koje bi moglo umanjiti kontrolu kineske vlade.

                     (68)

                     Treće, kineska vlada kontrolira poduzeća u državnom vlasništvu imenovanjem i nadzorom najvišeg rukovodstva. Organizacijski odjel, tijelo u okviru Tajništva Komunističke partije, imenuje i nadzire osobe na najvišim položajima u Partiji, kineskoj vladi, vojnoj organizaciji i poduzećima u državnom vlasništvu. Tu ovlast dijeli sa SASAC-om, koji imenuje osobe na, među ostalim, položaje zamjenika glavnog izvršnog direktora (26).

                     (69)

                     Poduzeća u državnom vlasništvu djeluju kao javna tijela kada nastoje ostvarivati vladine ciljeve i izvršavaju državne funkcije u sektoru čelika. Poštuju politiku kineske vlade, provode spajanja i preuzimanja, svoju proizvodnju usmjeravaju na određene proizvode, nastoje ostvariti nacionalne ciljeve i daju prednost određenim industrijama na kraju proizvodnog lanca.

                     (70)

                     Trebalo bi naglasiti da se prethodno navedeni dokazi o stvarnom usmjeravanju, upravljanju i kontroli koje kineska vlada provodi nad poduzećima u državnom vlasništvu temelje na analizi istih glavnih dokumenata, zakona i propisa iz početnog ispitnog postupka koji su i dalje bili na snazi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (27). Jedina velika izmjena od početnog ispitnog postupka bila je zamjena 12. petogodišnjeg plana za sektor čelika 13. petogodišnjim planom. No tom se zamjenom nije promijenila prevladavajuća uloga kineske vlade u sektoru čelika.

                     (71)

                     Drugi je korak podnositelja zahtjeva bila dostava dokaza o znatnoj prisutnosti i stalnoj prevlasti poduzeća u državnom vlasništvu u sektoru čelika općenito, a posebno u sektorima OCS-a i HRS-a. U točkama od 65. do 68. zahtjeva popisana su velika poduzeća u državnom vlasništvu u predmetnim sektorima te su sažeto prikazani nalazi ispitnih postupaka koje su provela australska tijela (28) i tijela SAD-a (29).

                     (72)

                     Treći je korak podnositelja zahtjeva bila dostava dokaza da kineska vlada i dalje povjerava i usmjerava privatna društva u sektoru CRS-a i HRS-a na davanje robe u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkama iii. i iv. osnovne uredbe i da su njihove cijene slične cijenama poduzeća u državnom vlasništvu. Stoga su nalazi Komisije iz početnog ispitnog postupka i dalje bili valjani tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (73)

                     Kako bi potkrijepio svoj zahtjev, podnositelj zahtjeva naveo je da se proizvođače koji nisu poduzeća u državnom vlasništvu i dalje potiče da slijede nacionalne i lokalne petogodišnje planove te da se u tržište i njihove korporativne strukture i dalje uvelike upleće kineska vlada. Kako bi dokazao nastavak bliske interakcije između javnih tijela, Komunističke partije i proizvođača koji nisu poduzeća u državnom vlasništvu, podnositelj zahtjeva pozvao se na nalaze nedavnog antisubvencijskog ispitnog postupka provedenog u SAD-u (30) i dvije studije Europske gospodarske komore u Kini (31).

                     (74)

                     Prethodni dokazi pokazuju nastavak djelovanja poduzeća u državnom vlasništvu u sektorima CRS-a i HRS-a kao javnih tijela te povjeravanje i usmjeravanje proizvođača koji nisu poduzeća u državnom vlasništvu. Zbog nesuradnje kineske vlade nisu izneseni nikakvi argumenti kojima bi se osporili dokazi koje je u tom pogledu dostavio podnositelj zahtjeva. Stoga je Komisija zaključila da proizvođači OCS-a i dalje ostvaruju korist jer ih proizvođači CRS-a i HRS-a opskrbljuju sirovinama uz manju naknadu od primjerene, kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku.

                     (75)

                     Nadalje, izvješće o Kini za sektor čelika općenito (32) i nalazi ispitnog postupka o HRFP-u za sektor toplovaljanog čelika posebno (33) potvrdili su ključne probleme u utvrđivanju tog programa subvencioniranja i njegova nastavka, a to su među ostalim: djelovanje poduzeća u državnom vlasništvu kao javnih tijela, njihova prevlast u predmetnom sektoru, povjeravanje i usmjeravanje proizvođača koji nisu poduzeća u državnom vlasništvu te narušavanje cijena.

               3.4.1.3.   Korist

                     (76)

                     U točkama od 76. i 78. zahtjeva i njegovu prilogu 20. podnositelj zahtjeva dostavio je izračun koristi ostvarene od te subvencijske mjere tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, a za izračun je upotrijebio metodologiju iz početnog ispitnog postupka i međunarodnu referentnu vrijednost izračunanu na uzorku približno istih zemalja kao u početnom ispitnom postupku. Razlika u prosječnoj domaćoj cijeni CRS-a i HRS-a u Kini i referentne cijene iznosila je više od 25 %.

                     (77)

                     Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika Komisija nije imala informacije o pojedinim društvima na osnovi kojih bi izračunala iznos subvencija dodijeljenih tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, s obzirom na to da je u trenutačnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera utvrdila nastavak subvencioniranja, Komisija smatra da izračun tih iznosa nije potreban. S obzirom na sve navedeno informacije iz zahtjevâ upućuju na to da su iznosi subvencija i dalje slični iznosima utvrđenima u početnom ispitnom postupku.

               3.4.1.4.   Specifičnost

                     (78)

                     Predmetna subvencijska mjera i dalje je specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (c) osnovne uredbe s obzirom na ograničeni broj industrija u Kini u kojima se CRS i HRS upotrebljavaju u proizvodnji.

               3.4.1.5.   Zaključak

                     (79)

                     Stoga je Komisija zaključila da postoji dovoljno dokaza da se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavila opskrba HRS-om i CRS-om uz manju naknadu od primjerene koja se smatra subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.4.2.   Ustupanje prava na korištenje zemljištem uz manju naknadu od primjerene

         3.4.2.1.   Nalazi početnog ispitnog postupka

                     (80)

                     Komisija je u početnom ispitnom postupku (34) utvrdila da bi se ustupanje prava na korištenje zemljištem koje provodi kineska vlada trebalo smatrati subvencijskom mjerom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe. Budući da u Kini ne postoji funkcionalno tržište zemljišta, kineska vlada dodjeljuje prava na korištenje zemljištem uz manju naknadu od primjerene, čime društva primatelji ostvaruju korist. Usporedba s vanjskom referentnom vrijednošću pokazala je da je iznos koji proizvođači OCS-a plaćaju za prava na korištenje zemljištem znatno niži od uobičajene cijene na tržištu.

                     (81)

                     Osim toga, Komisija je utvrdila da je subvencija specifična u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkama (a) i (c) osnovne uredbe jer je pristup industrijskom zemljištu zakonski ograničen samo na društva koja poštuju industrijske politike koje je donijela država. Nadalje, postupak podnošenja ponuda proveden je samo za određene transakcije, vlasti su često određivale cijene, a vladine prakse u tom području nisu jasne ni transparentne.

                     (82)

                     Usporedbom s referentnim cijenama zemljišta u Tajvanu u početnom ispitnom postupku utvrđeno je da se stopa subvencije za tu mjeru za proizvođače izvoznike OCS-a u uzorku kreće od 0,34 % do 1,12 %, pri čemu stopa za društva koja ne surađuju iznosi 1,36 %.

               3.4.2.2.   Nastavak programa subvencioniranja

                     (83)

                     Podnositelj zahtjeva u svojem je zahtjevu i pripadajućim prilozima (35) dostavio dokaze da kineski proizvođači OCS-a i dalje ostvaruju korist od prava na korištenje zemljištem osigurane uz manju naknadu od primjerene.

                     (84)

                     Podnositelj zahtjeva naveo je da se zakon kojim je uređeno to pitanje nije izmijenio od početnog ispitnog postupka. Privatno vlasništvo zemljišta zabranjeno je u Kini. Zakonom o upravljanju zemljištem, posebno njegovim člankom 2., i dalje je propisano da su sva zemljišta u Kini u krajnjem vlasništvu kineske vlade jer kolektivno pripadaju Kini. Zakonom o vlasništvu (članci 45.–48.) propisano je da je zemljište u Kini ili „u kolektivnom vlasništvu” ili „u državnom vlasništvu”. Zemljišta se ne mogu prodavati, no prava na korištenje zemljištem mogu se dodijeliti u okviru postupka javnog podnošenja ponuda, kotiranja ili dražbe.

                     (85)

                     Ni kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu dostavili dokaze koji bi upućivali na to da industrija OCS-a više ne ostvaruje korist od ustupanja prava na korištenje zemljištem uz manju naknadu od primjerene.

                     (86)

                     Na temelju raspoloživih podataka, među ostalim zaključka u tom pogledu iz izvješća o Kini (36) i nalaza najnovijih ispitnih postupaka o gumama, odnosno e-biciklima (37), Komisija je zaključila da se iznosi plaćeni za korištenje zemljištem i dalje subvencioniraju jer sustav koji je uspostavila kineska vlada nije u skladu s tržišnim načelima.

               3.4.2.3.   Korist

                     (87)

                     Budući da u Kini ne postoji tržište zemljišta, vanjska referentna vrijednost mora se upotrijebiti za utvrđivanje odgovarajuće tržišne cijene i izračun iznosa subvencija dodijeljenih tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u skladu s člankom 6. točkom (d) podtočkom ii. osnovne uredbe. Prethodno navedene tajvanske cijene zemljišta, koje se u pravilu upotrebljavaju kao referentna vrijednost u takvim izračunima, ažurirane su i prilagođene naviše u skladu s nalazima najnovijih kompenzacijskih ispitnih postupaka.

                     (88)

                     Zbog nesuradnje kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika Komisija nije imala informacije o pojedinim društvima na osnovi kojih bi izračunala iznos subvencija dodijeljenih tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, s obzirom na to da je u trenutačnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera utvrdila nastavak subvencioniranja, Komisija smatra da izračun tih iznosa nije potreban. S obzirom na navedeno, vjerojatno je da se subvencioniranje nastavilo barem u istoj mjeri jer su tajvanske referentne cijene bile više od cijena upotrijebljenih u početnom ispitnom postupku.

               3.4.2.4.   Specifičnost

                     (89)

                     Subvencija je specifična u smislu članka 4. stavka 2. točaka (a) i (c) osnovne uredbe. Prava na korištenje zemljištem dodjeljuju se samo ograničenoj skupini društava. Nadalje, sektor čelika, koji je dio poticane kategorije u okviru Odluke br. 40 Državnog vijeća, jedan je od sektora koji ostvaruju korist od prava na korištenje zemljištem. Osim toga, ustupanje prava na korištenje zemljištem u Kini i dalje nije transparentno.

               3.4.2.5.   Zaključak

                     (90)

                     Stoga je Komisija zaključila da postoji dovoljno dokaza da se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavilo ustupanje prava na korištenje zemljištem uz manju naknadu od primjerene, što se smatra subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.4.3.   Opskrba električnom energijom uz manju naknadu od primjerene

         3.4.3.1.   Nalazi početnog ispitnog postupka

                     (91)

                     Komisija je u početnom ispitnom postupku (38) utvrdila da NDRC određuje cijene električne energije koje se primjenjuju u različitim pokrajinama. Utvrđeno je da lokalni uredi za cijene djeluju samo kao izvršitelji odluke koju je donio NDRC na središnjoj razini. To potvrđuje i činjenica da NDRC izdaje obavijesti u kojima određuje stvarne cijene za svaku pokrajinu. Te obavijesti formalno se prenose u lokalnim obavijestima koje donose i na lokalnoj razini provode lokalni uredi za cijene.

                     (92)

                     Osim toga, u početnom ispitnom postupku utvrđeno je da se različite cijene električne energije koje se primjenjuju u određenim sektorima i/ili na pokrajinskoj i lokalnoj razini utvrđuju u skladu s određenim čimbenicima, uključujući ispunjavanje ciljeva industrijske politike koje su utvrdili središnja i lokalna vlada u svojim petogodišnjim planovima i sektorskim planovima.

                     (93)

                     Nadalje, Komisija je utvrdila da je jedan od proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju ostvario korist od cijene električne energije niže od cijene koja se općenito primjenjuje na velike industrijske korisnike. Utvrđeno je da je na području na kojem se nalazio izvoznik pravo na tu nižu cijenu imala potkategorija određenih industrijskih korisnika, uključujući one koje proizvode proizvod iz postupka revizije. Društvo je stoga primilo financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iii. osnovne uredbe jer mu je vlada osigurala električnu energiju putem lokalnog javnog poduzeća za opskrbu električnom energijom. To predstavlja doprinos vlade u obliku davanja robe koja ne pripada općoj infrastrukturi u smislu osnovne uredbe.

                     (94)

                     Utvrđeno je da je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 3. osnovne uredbe. Niža cijena električne energije utvrđena je relevantnom Obaviješću NDRC-a i prenesena u obavijest koju je izdao lokalni ured za cijene. Stoga ju je donijelo središnje tijelo, a provodila se na lokalnoj razini. Ta niža cijena bila je ograničena na određena poduzeća u određenim utvrđenim sektorima. Subvencija je bila ograničena i na određenu regiju jer se odnosila samo na ograničeno utvrđeno zemljopisno područje na kojem se nalazio proizvođač izvoznik.

               3.4.3.2.   Nastavak programa subvencioniranja

                     (95)

                     Podnositelj zahtjeva u svojem je zahtjevu naveo da se zakon kojim je uređeno to pitanje nije izmijenio od početnog ispitnog postupka. Nadalje, podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze da su proizvođači OCS-a ostvarivali korist od tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (39).

                     (96)

                     Ni kineska vlada ni kineski proizvođači izvoznici nisu dostavili dokaze koji bi upućivali na to da industrija OCS-a više ne ostvaruje korist od opskrbe električnom energijom uz manju naknadu od primjerene.

                     (97)

                     Na temelju raspoloživih podataka, među ostalim zaključaka u tom pogledu iz izvješća o Kini (40) i nalaza nedavnog ispitnog postupka o gumama (41), Komisija je zaključila da su cijene električne energije koje se plaćaju povlaštene ovisno o pojedinom poduzeću, sektoru industrije ili njihovu zemljopisnom položaju.

               3.4.3.3.   Korist

                     (98)

                     Zbog izostanka suradnje kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika Komisija nije imala informacije o pojedinim društvima na osnovi kojih bi izračunala iznos subvencija dodijeljenih tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, s obzirom na to da je u trenutačnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera utvrdila nastavak subvencioniranja, Komisija smatra da izračun tih iznosa nije potreban. S obzirom na navedeno čini se da se razina subvencioniranja nije smanjila u usporedbi s početnim ispitnim postupkom.

               3.4.3.4.   Specifičnost

                     (99)

                     Kao što je obrazloženo u uvodnoj izjavi 90., program je specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 3. osnovne uredbe.

               3.4.3.5.   Zaključak

                     (100)

                     Stoga je Komisija zaključila da postoji dovoljno dokaza da se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavila opskrba električnom energijom uz manju naknadu od primjerene koja se smatra subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.5.   Izravni prijenos sredstava (42)

         3.5.1.   Povlašteni zajmovi i kamatne stope

         3.5.1.1.   Nalazi početnog ispitnog postupka

                     (101)

                     Komisija je u početnom ispitnom postupku (43) utvrdila da su banke u državnom vlasništvu javna tijela jer obavljaju državne poslove, čime zapravo izvršavaju državne ovlasti. Nadalje, zaključeno je da je u razdoblju početnog ispitnog postupka pet najvećih poslovnih banaka u državnom vlasništvu činilo više od polovine kineskog bankarskog sektora.

                     (102)

                     U pogledu banaka koje su dale zajmove proizvođačima izvoznicima OCS-a koji surađuju, velika su većina banke u državnom vlasništvu. Raspoloživi podaci pokazali su da je najmanje 14 od 17 evidentiranih banaka u državnom vlasništvu, uključujući velike poslovne banke u Kini kao što su Banka Kine, Kineska banka za izgradnju i Industrijska i poslovna banka Kine. Nadalje, utvrđeno je i da su te poslovne banke u državnom vlasništvu imale prevlast na tržištu, a u svojstvu javnih tijela nudile su zajmove s kamatnim stopama nižima od tržišnih. Stoga je zaključeno da je politika kineske vlade bila davati povlaštene zajmove sektoru OCS-a.

                     (103)

                     Na temelju, među ostalim, članaka 34. i 38. Zakona o poslovnim bankama i članaka 24. i 25. Uredbe br. 35 „Politike razvoja industrije željeza i čelika”, Komisija je utvrdila i da kineska vlada povjerava i usmjerava poslovne banke u privatnom vlasništvu u Kini na davanje povlaštenih zajmova proizvođačima OCS-a u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom iv. osnovne uredbe.

                     (104)

                     Stoga je Komisija zaključila sljedeće: proizvođači OCS-a dobili su od vlade financijski doprinos u obliku izravnog prijenosa sredstava u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe i vlada također povjerava i usmjerava banke u privatnom vlasništvu na davanje financijskih doprinosa tim proizvođačima u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe.

                     (105)

                     Utvrđeno je da korist u smislu članka 3. stavka 2. i članka 6. točke (b) osnovne uredbe postoji u smislu da se vladini zajmovi odobravaju pod povoljnijim uvjetima nego što bi ih zajmoprimac mogao stvarno dobiti na tržištu. Budući da je utvrđeno da nevladini zajmovi u Kini nisu prikladna tržišna referentna vrijednost (s obzirom na to da kineska vlada povjerava i usmjerava banke u privatnom vlasništvu), ta referentna vrijednost izračunana je na temelju standardne stope na zajmove Narodne banke Kine. Da bi se odrazio uobičajeni tržišni rizik, ta je stopa prilagođena dodavanjem odgovarajuće očekivane premije na obveznice koje izdaju društva s obveznicama „neinvesticijskog rejtinga” (s rejtingom BB).

                     (106)

                     U početnom ispitnom postupku (44) utvrđeno je da je taj program subvencioniranja specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer industrija čelika pripada kategoriji poticanih industrija u skladu s Odlukom br. 40 i jer je davanje zajmova bilo ograničeno samo na poduzeća za proizvodnju čelika koja su se u potpunosti pridržavala razvojnih politika za industriju željeza i čelika (Uredba br. 35).

                     (107)

                     Nadalje, utvrđeno je da je program specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe jer se u određenim vladinim planovima i dokumentima poticalo i upućivalo na davanje financijske potpore industriji čelika u određenim zemljopisnim regijama Kine.

                     (108)

                     U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da se stopa subvencije za proizvođače izvoznike OCS-a u uzorku kretala od 0,25 % do 0,89 %, pri čemu je stopa za društva koja ne surađuju iznosila 0,97 %.

               3.5.1.2.   Nastavak programa subvencioniranja

                     (109)

                     Podnositelj zahtjeva u svojem je zahtjevu i pripadajućim prilozima (45) dostavio dokaze da kineski proizvođači OCS-a i dalje ostvaruju korist od povlaštenih zajmova i kamatnih stopa nižih od tržišnih koje im odobravaju domaće banke u Kini.

                     (110)

                     Podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze da su banke u državnom vlasništvu i dalje javna tijela na temelju testa koji je određen u izvješću Žalbenog tijela (vidjeti uvodnu izjavu 52.) zbog sljedećih razloga:

                                 i.

                                 Kineska vlada nastavila je kontrolirati bankarski sektor, što je podnositelj zahtjeva zaključio na temelju novijih izjava Narodne banke Kine (46) i nedavnih novih pravila i smjernica Kineske bankarske regulatorne komisije, kojima se dodatno povećala ta kontrola (47). U zahtjevu je navedeno i da je Ministarstvo trgovine SAD-a u svojoj reviziji statusa Kine kao tržišnoga gospodarstva iz listopada 2017. zaključilo da postoje poremećaji koji utječu na kineski bankarski sustav (48).

                                 ii.

                                 U bankarskom sektoru nastoje se ostvariti makrociljevi kineske vlade, a u tom je pogledu podnositelj zahtjeva dostavio dokaze da je, u skladu s kineskim Zakonom o poslovnim bankama (49), zakonski propisano da bankarska industrija mora ispuniti nacionalne strateške ciljeve utvrđene u različitim obvezujućim smjernicama i preporukama. U zahtjevu je navedeno da su ti nalazi dobiveni u početnom ispitnom postupku i da su i dalje valjani, što potvrđuje 13. petogodišnji plan za sektor čelika, nedavne izjave Narodne banke Kine (Izvješća o kineskoj monetarnoj politici) i nedavni antisubvencijski ispitni postupci Unije.

                     (111)

                     Podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze o znatnoj prisutnosti i nastavku prevlasti banaka u državnom vlasništvu na tržištu u kineskom bankarskom sektoru. U točki 93. zahtjeva popisane su velike banke u državnom vlasništvu i banke za provedbu državne politike, koje država koristi kao instrument za interveniranje u gospodarstvo.

                     (112)

                     Naposljetku, uzimajući u obzir uvodnu izjavu 110. točku ii., podnositelj zahtjeva naveo je da kineska vlada i dalje povjerava i usmjerava privatne banke na davanje subvencioniranih zajmova u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom iv. osnovne uredbe. Stoga su nalazi Komisije iz početnog ispitnog postupka i dalje valjani u tom pogledu. Nadalje, Komisija je u ispitnom postupku o HRFP-u utvrdila da je obavijest „Nekoliko mišljenja o rješavanju viška kapaciteta”, koja se odnosi na sektor čelika, upućena svim bankama za provedbu državne politike, velikim bankama, bankama koje su dionička društva, poštanskim štedionicama, bankama sa stranim kapitalom, društvima za upravljanje financijskom imovinom i drugim financijskim institucijama kojima upravlja Kineska bankarska regulatorna komisija (CBRC) (50).

                     (113)

                     Zbog nesuradnje kineske vlade nisu izneseni nikakvi argumenti kojima bi se osporili dokazi koje je o trenutačnom stanju kineskog bankarskog sustava dostavio podnositelj zahtjeva.

                     (114)

                     Osim toga, ključna pitanja u utvrđivanju ovog programa subvencioniranja i njegova nastavka, odnosno djelovanje banaka u državnom vlasništvu kao javnih tijela, njihova prevlast u bankarskom sektoru te povjeravanje i usmjeravanje privatnih banaka, potvrđena su izvješćem o Kini (51) i nalazima najnovijih ispitnih postupaka o gumama, odnosno e-biciklima (52).

               3.5.1.3.   Korist

                     (115)

                     U prilogu 32. zahtjevu i podnesku od 21. prosinca podnositelj zahtjeva dostavio je popis kineskih proizvođača OCS-a koji ostvaruju ili su ostvarili korist od tog programa s obzirom na njihova godišnja financijska izvješća.

                     (116)

                     Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika Komisija nije imala informacije o pojedinim društvima na osnovi kojih bi izračunala iznos subvencija dodijeljenih tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, s obzirom na to da je u trenutačnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera utvrdila nastavak subvencioniranja, Komisija smatra da izračun tih iznosa nije potreban. No ništa u dokumentaciji ne upućuje na to da se razina subvencioniranja smanjila u usporedbi sa stanjem tijekom početnog ispitnog postupka.

               3.5.1.4.   Specifičnost

                     (117)

                     Predmetni program subvencioniranja i dalje je bio specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točaka (a) i (b) osnovne uredbe s obzirom na to da se pravna situacija opisana u uvodnoj izjavi 106. nije promijenila i s obzirom na novi 13. petogodišnji plan za sektor čelika u kojem se potvrđuje da je industrija čelika poticana industrija.

               3.5.1.5.   Zaključak

                     (118)

                     Stoga je Komisija zaključila da postoji dovoljno dokaza da se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavilo davanje povlaštenih zajmova koje se smatra subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.5.2.   Zamjena duga za vlasnički udio

         3.5.2.1.   Nalazi početnog ispitnog postupka

                     (119)

                     Komisija je u početnom ispitnom postupku (53) utvrdila da je nekoliko proizvođača čelika, uključujući proizvođače OCS-a, zamijenilo dugove za vlasnički udio u ukupnom agregiranom iznosu od 62,5 milijardi CNY. U zahtjevu iz početnog ispitnog postupka tvrdilo se da je nepodmireni dug proizvođača čelika u državnom vlasništvu prema bankama u državnom vlasništvu otpisan u zamjenu za vlasnički udio uključivanjem četiriju kineskih društava za upravljanje imovinom pod uvjetima koji nisu bili tržišni. U zahtjevu se nadalje tvrdilo da su društva za upravljanje imovinom osnovana isključivo da bi se riješili veliki loši krediti u ključnim industrijama, među ostalim sektoru čelika i da bi se restrukturirali dugovi poduzeća u državnom vlasništvu, među ostalim, zamjenama duga za vlasnički udio.

                     (120)

                     Budući da kineska vlada nije dostavila nikakve informacije o tom programu, nalazi početnog ispitnog postupka koji se odnose na taj program temeljili su se na informacijama sadržanima u zahtjevu.

                     (121)

                     Utvrđeno je da su zamjene duga za vlasnički udio financijski doprinos u obliku dokapitalizacije i/li zajma u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe ili u obliku otpisa prihoda do čega je došlo otpisom ili nepodmirenjem duga u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe. Vlada je taj financijski doprinos pružila putem javnih tijela uključenih u te transakcije, tj. četiriju društava za upravljanje imovinom i različitih banaka u državnom vlasništvu. Zbog nesuradnje kineske vlade u početnom ispitnom postupku Komisija je zaključila da dokazi u dokumentaciji u dovoljnoj mjeri pokazuju da su društva za upravljanje imovinom javna tijela jer ih je kineska vlada osnovala isključivo da bi riješila velike loše kredite u ključnim industrijama, među ostalim sektoru čelika, i restrukturirala dugove poduzeća u državnom vlasništvu. Stoga se smatralo da su njihovi postupci zapravo izvršavanje državnih ovlasti.

                     (122)

                     Nadalje, dostavljeni su dokazi da je velik broj dugova otpisan bez uobičajenih trgovačkih analiza jer kineska vlada nije provela procjenu o tome bi li uobičajeni privatni ulagač zamijenio te dugove za vlasnički udio u očekivanju da će s vremenom ostvariti razumnu stopu povrata od toga. U zahtjevu se tvrdilo da je kineska vlada umjesto toga zamijenila velike iznose dugova za vlasnički udio kako bi smanjila omjer obveza i imovine proizvođača čelika radi povećanja njihove konkurentnosti ne provevši uobičajene trgovačke analize koje bi napravio privatni ulagač. Nakon podrobne analize informacija iz zahtjeva i zbog nepostojanja drugih informacija u dokumentaciji, Komisija je zaključila da su te mjere stoga donosile korist u smislu članka 6. točke (a) osnovne uredbe.

                     (123)

                     Utvrđeno je da je ta subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. osnovne uredbe jer je dodjela tog financijskog instrumenta bila ograničena samo na odabrane subjekte i diskrecijska te za nju nisu postojali objektivni kriteriji.

               3.5.2.2.   Nastavak programa subvencioniranja

                     (124)

                     U zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u točkama 115.–125. i prilozima 25., 33. i 58. podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze da je taj program i dalje na snazi, no da se njegova namjena promijenila jer se sada uglavnom upotrebljava za smanjenje korporativnog duga prezaduženih društava.

                     (125)

                     Podnositelj zahtjeva dostavio je dva dokumenta kojima se to pitanje uređuje, a koje je kineska vlada izdala 2016., odnosno „Mišljenja o aktivnom i stalnom smanjenju zaduženosti poduzeća” i „Smjernice o tržišnoj pretvorbi banaka” (54).

                     (126)

                     Prema tim dokumentima prezadužena društva moraju pronaći domaću poslovnu banku koja će pristati sudjelovati u programu. Banke sa stranim kapitalom ne mogu sudjelovati u programu. Banka sudionica mora uspostaviti zaseban fond za zamjenu koji se sastoji od duga društva. Taj se dug zatim pretvara u vlasnički udio i pozivaju se ostali ulagači na sudjelovanje i kupnju vlasničkog udjela. U programu su najaktivnije banke u državnom vlasništvu, uključujući Kinesku banku za izgradnju.

                     (127)

                     Te se transakcije ne odvijaju u tržišnim uvjetima. Ti su veliki dugovi otkupljeni bez popusta, a za svakog ulagača koji posluje u tržišnim uvjetima to bi bilo nerazumno. Prema Kineskom udruženju za željezo i čelik (CISA) velika većina nedavnih zamjena duga za vlasnički udio bila je u obliku Minggu Shizhai, odnosno transakcije su uključivale dionice samo nazivno, a u stvarnosti se radilo o dugovima (55). To znači da su se u okviru fonda za zamjenu mogli otkupiti postojeći zajmovi za koje postoje dugovi prema bankama i zamijeniti novim zajmovima s dužim rokovima dospijeća.

                     (128)

                     Čini se da banke nisu racionalno postupale, odnosno nisu uzele u obzir financijsko stanje društva ni provele procjenu rizika koju bi privatni ulagač proveo u uobičajenim tržišnim uvjetima. Kineska banka za izgradnju potvrdila je da pri zamjenama duga za vlasnički udio nacionalna gospodarska strategija ima prednost pred poslovnim interesima domaćih banaka (56).

                     (129)

                     U zahtjevu su dostavljeni dokazi da je krajem 2016. najmanje dvoje proizvođača OCS-a potpisalo ugovore o zamjeni duga za vlasnički udio s Kineskom bankom za izgradnju za iznose veće od 20 milijardi CNY za svakog od njih te da je najmanje četvero drugih proizvođača OCS-a ostvarilo korist od tog programa, no u njihovim slučajevima točne vrijednosti ugovorâ nisu bile poznate. Prema izvješću organizacije Think!Desk najmanje tri društva koja su ostvarila korist od zamjene duga za vlasnički udio bila su u vrlo teškom financijskom stanju u trenutku zamjene.

                     (130)

                     Zbog nesuradnje Komisija je na temelju raspoloživih dokaza zaključila da se zamjene duga proizvođača OCS-a za vlasnički udio nisu provele u tržišnim uvjetima.

                     (131)

                     Stoga je Komisija utvrdila da su zamjene duga za vlasnički udio financijski doprinos u obliku dokapitalizacije i/li zajma u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe ili u obliku otpisa prihoda vlade koji dovodi do otpisa ili nepodmirenja duga u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Program je donio korist društvima primateljima.

               3.5.2.3.   Korist

                     (132)

                     Zbog nesuradnje kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika Komisija nije imala informacije o pojedinim društvima na osnovi kojih bi izračunala iznos subvencija dodijeljenih tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, s obzirom na to da je u trenutačnom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera utvrdila nastavak subvencioniranja, Komisija je smatrala da izračun tih iznosa nije potreban.

               3.5.2.4.   Specifičnost

                     (133)

                     Subvencija je bila specifična u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (b) osnovne uredbe jer nisu postojali objektivni kriteriji za dodjelu subvencija i jer nije bilo jasno pod kojim se uvjetima proizvođači OCS-a mogu, odnosno ne mogu uključiti u program. Zamjene su također bile specifične u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (c) osnovne uredbe jer su javna tijela imala znatna diskrecijska prava u dodjeli subvencije i samo su određeni sektori ostvarili korist od subvencije, npr. oni u kojima postoji višak kapaciteta.

               3.5.2.5.   Zaključak

                     (134)

                     Stoga je Komisija zaključila da postoji dovoljno dokaza da su se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u obliku financijske pomoći za smanjenje korporativnog duga prezaduženih društava nastavile zamjene duga za vlasnički udio koje se smatraju subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.5.3.   Bespovratna sredstva i ad hoc subvencije

         3.5.3.1.   Nalazi početnog ispitnog postupka

                     (135)

                     Komisija je u početnom ispitnom postupku (57) zaključila da je nekoliko proizvođača čelika, uključujući proizvođače OCS-a, primilo bespovratna sredstva u okviru sljedećih četiriju programa: programa „China World Top Brand” i „Famous Brands”, državnog fonda za ključne tehnološke projekte i programâ za smanjenje pravnih troškova antidampinških postupaka. Nadalje, u nekoliko su slučajeva bespovratna sredstva dodijeljena proizvođačima OCS-a u okviru regionalnih programa (među ostalim, u pokrajinama Liaoning, Jiangsu i Hebei).

                     (136)

                     Budući da kineska vlada nije dostavila nikakve informacije o tom programu, nalazi početnog ispitnog postupka koji se odnose na te programe temeljili su se na informacijama iz zahtjeva, nalazima tijela SAD-a iz drugih antisubvencijskih ispitnih postupaka (58) i Komisijinim nalazima iz ispitnog postupka o premazanom finom papiru (59).

                     (137)

                     Na temelju analize revidiranih financijskih izvještaja predmetnih društava u početnom ispitnom postupku zaključeno je i da se niz ad hoc subvencija dodijelilo određenim proizvođačima OCS-a navedenima u zahtjevu. Te su subvencije dodijeljene u obliku bespovratnih sredstava, oslobođenja od plaćanja ili smanjenja poreza kako bi se financirali određeni projekti ili imovina. U zahtjevu se tvrdi da su dodijeljene u kontekstu opće strateške politike za modernizaciju industrije čelika.

                     (138)

                     Utvrđeno je da su ta bespovratna sredstva i druge ad hoc subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe subvencije u obliku izravnog prijenosa sredstava u pogledu bespovratnih sredstava i sličnih prijenosa sredstava. Nadalje, utvrđeno je da su one u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe subvencije u obliku otpisa prihoda za različita oslobođenja od plaćanja ili smanjenja poreza i/ili pristojbi na središnjoj, pokrajinskoj ili općinskoj razini koji bi se u uobičajenim okolnostima naplaćivali.

                     (139)

                     Utvrđeno je i da su specifične u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (a) osnovne uredbe zbog omogućivanja pristupa samo određenim poduzećima, odnosno u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (b) osnovne uredbe zbog očitog nepostojanja objektivnih kriterija i uvjeta tijela za dodjelu subvencije za sudjelovanje u tim programima.

                     (140)

                     Utvrđeno je da su neke od tih subvencija specifične u skladu s člankom 4. stavkom 3. osnovne uredbe jer su bile dostupne samo određenim poduzećima koja se nalaze u određenim zemljopisnim regijama u određenoj pokrajini, odnosno u skladu s člankom 4. stavkom 4. točkom (a) jer je utvrđeno da je korist ovisila o realizaciji izvoza (na primjer u slučaju proizvoda u okviru programa „Famous Brands”).

               3.5.3.2.   Nastavak programâ subvencioniranja

                     (141)

                     U točkama 191.–198. zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i u njegovu prilogu 32. podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze da mnogi kineski proizvođači čelika, među ostalim i najmanje devet velikih proizvođača OCS-a, i dalje ostvaruju korist od programa dodjele bespovratnih sredstava iako se glavni programi koji se upotrebljavaju razlikuju od onih iz početnog ispitnog postupka.

                     (142)

                     Dokazi iz zahtjeva uglavnom se odnose na programe racionalizacije potrošnje i štednje energije i programe tehnološke modernizacije ili transformacije te se temelje na nalazima ispitnog postupka o HRFP-u (60).

                     (143)

                     U točkama 207.–217. zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i u njegovim prilozima 32. i 35. podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze i o dodjeli niza ad hoc subvencija određenim proizvođačima OCS-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (ili prije tog razdoblja, no zbog vrste bespovratnih sredstava korist ostvarena subvencijom mogla se uključiti u razdoblje ispitnog postupka revizije). Dokazi o tome temeljili su se na godišnjim financijskim izvješćima predmetnih proizvođača OCS-a.

                     (144)

                     U podnesku od 21. prosinca 2018. podnositelj zahtjeva dostavio je podrobniji popis ad hoc subvencija dodijeljenih svakom proizvođaču OCS-a, uključujući upućivanja na točne stavke u revidiranim godišnjim financijskim izvješćima predmetnih društava.

                     (145)

                     Te su subvencije u osnovi bile bespovratna sredstva koja su se odnosila na imovinu ili prihode.

                     (146)

                     Subvencije koje se odnose na imovinu iskazuju se u računu odgođenih prihoda. Otpuštaju se kroz aktualni račun dobiti i gubitka kao prihodi koji nisu ostvareni redovitim poslovanjem tijekom očekivanog korisnog vijeka trajanja predmetne imovine u obliku jednakih godišnjih rata ili se oduzimaju od knjigovodstvene vrijednosti imovine i otpuštaju kroz račun dobiti i gubitka u obliku umanjenih troškova amortizacije.

                     (147)

                     Subvencije koje se odnose na prihode i upotrebljavaju kao nadoknada za povezane buduće rashode ili gubitke priznaju se kao odgođeni prihodi i iskazuju se u aktualnom računu dobiti i gubitka, dok se subvencije koje se upotrebljavaju kao nadoknada za povezane rashode ili gubitke koji su već nastali izravno iskazuju u aktualnom računu dobiti i gubitka odgovarajućeg računovodstvenog razdoblja.

                     (148)

                     Subvencije dodijeljene kao nadoknada za prošle rashode ili gubitke priznaju se u računu dobiti i gubitka u razdoblju u kojem je subvencija primljena. Pozitivan saldo između isplaćenih nadoknada i iznosa nadoknada prenesenih u odgođene prihode trebao bi se smatrati kapitalnom rezervom.

                     (149)

                     Većina subvencija dodijeljena je kako bi se financirali određeni projekti ili imovina, nagradila štednja energije ili zaštita okoliša i modernizirale čeličane.

                     (150)

                     U točkama 166.–175. zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i u njegovim prilozima 25., 34., 35. i 44. podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze da su, kako bi riješili problem viška kapaciteta u sektoru čelika, kineska vlada i ostala lokalna tijela nudili subvencije društvima kao nadoknade za smanjenje proizvodnog kapaciteta ili kao poticaj za to smanjenje. Zahtjev je potkrijepljen nekolicinom novijih dokumenata koje su izdale kineske vlasti o tom pitanju te međunarodnim studijama (61). Protiv tih subvencija u početnom ispitnom postupku nisu uvedene kompenzacijske mjere.

                     (151)

                     Podnositelj zahtjeva naveo je nekoliko konkretnih dokumenata objavljenih 2016. koji zajedno tvore temelj za državnu intervenciju čiji je cilj smanjenje kapaciteta sektora čelika.

                                 —

                                 Kineska vlada objavila je u veljači 2016. „Mišljenja o rješavanju problema viška kapaciteta u industriji čelika, bijeg iz nepovoljne situacije i ostvarivanje razvoja”. Taj dokument sadržava plan čiji je cilj povećanje financijske potpore za društva za proizvodnju čelika koja smanje proizvodni kapacitet.

                                 —

                                 Narodna banka Kine i regulatorne komisije nadležne za nadzor bankarskog sektora, sektora vrijednosnih papira i sektora osiguranja zajedno su u travnju 2016. objavile „Mišljenja o podupiranju industrija čelika i ugljena u rješavanju problema viška kapaciteta i ostvarivanju preokreta u razvoju”. Taj je dokument bio upućen svim financijskim institucijama i u njemu se nalaze upute o provedbi „Mišljenja o rješavanju problema viška kapaciteta u industriji čelika, bijeg iz nepovoljne situacije i ostvarivanje razvoja”. U tom je dokumentu navedeno da banke moraju dati „kreditnu potporu ključnim društvima s dobrim rezultatima”. Zabranjeno im je nametanje „nerazumnih uvjeta pri odobravanju zajmova”. Osim toga, banke moraju olakšati prijenos viška kapaciteta u inozemstvo. One moraju „pružiti financijsku potporu poduzećima za proizvodnju čelika i ugljena u prijenosu kapaciteta u inozemstvo i u iskorištavanju međunarodnog tržišta” (62).

                                 —

                                 U svibnju 2016. kineska vlada objavila je „Mjere za upravljanje posebnim bonusima i subvencijama za strukturnu prilagodbu industrijskih poduzeća”, u kojima je navela pojedinosti o dodjeli bonusa i subvencija u iznosu od 100 milijardi CNY.

                     (152)

                     Svoju tvrdnju o tome da je kineska vlada obećala donošenje mjera za rješavanje problema golemog viška kapaciteta u proizvodnji čelika u Kini podnositelj zahtjeva temeljio je na dokumentu Report on Overcapacity Reduction in China's steel industry (Izvješće o smanjenju viška kapaciteta u kineskoj industriji čelika) (63). Kineska vlada i druga lokalna tijela omogućili su subvencije predmetnim društvima kao nadoknadu za smanjenje proizvodnog kapaciteta ili kao poticaj za to smanjenje. Te su subvencije dodijeljene u različitim oblicima (bespovratna sredstva i smanjenje poreza), no većina su ipak bile bespovratna sredstva. U navedenoj međunarodnoj studiji navedeno je da su subvencije dodijeljene u tu svrhu industriji čelika 2016. iznosile ukupno 38,4 milijarde CNY (približno 5,2 milijarde EUR).

                     (153)

                     Podnositelj zahtjeva dostavio je i dokaze, koji su se temeljili na analizi godišnjih financijskih izvještaja određenih društava, da je najmanje šest proizvođača OCS-a primilo financijsku potporu kao nadoknadu ili poticaj za smanjenje viška kapaciteta od 2014. do 2016. i da je njome ostvarena korist možda i dalje bila prisutna tijekom i nakon razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (154)

                     Dokazi koje je dostavio podnositelj zahtjeva odgovaraju zaključku izvješća o Kini (64), koji se odnosi na 13. petogodišnji plan za čelik u kojem se jasno navodi da bi se posebna subvencijska sredstva i ostali poticaji trebali upotrijebiti kako bi se potaknulo regije s velikom količinom proizvodnje da aktivno smanjuju kapacitet. Kako bi se uspješno suočilo s posljedicama smanjenja kapaciteta, u planu se predviđa niz načina na koji se mogu ublažiti njegovi učinci na sektor, ponajviše premještanje viška radne snage, primjena subvencija za programe usmjerene na strukturnu prilagodbu industrije i poduzeća te dodjela subvencija na lokalnoj razini. Nadalje, to je potvrđeno u ispitnom postupku o HRFP-u (65).

                     (155)

                     Sva su prethodno analizirana bespovratna sredstva i druge ad hoc subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe subvencije u obliku izravnog prijenosa sredstava u pogledu bespovratnih sredstava i sličnih prijenosa sredstava.

                     (156)

                     Zbog nesuradnje kineske vlade nisu izneseni argumenti kojima bi se osporili dokazi koje je podnositelj zahtjeva dostavio o tome da proizvođači OCS-a i dalje ostvaruju koristi od bespovratnih sredstava, neovisno o tome jesu li dodijeljena za smanjenje viška kapaciteta, u okviru određenih programa ili ad hoc.

               3.5.3.3.   Korist

                     (157)

                     Zbog nesuradnje kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika Komisija nije imala informacije o pojedinim društvima na osnovi kojih bi izračunala iznos subvencija dodijeljenih tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, s obzirom na to da je u trenutačnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera utvrdila nastavak subvencioniranja, Komisija smatra da izračun tih iznosa nije potreban. S obzirom na navedeno i na temelju godišnjih financijskih izvješća proizvođača OCS-a ti iznosi nisu zanemarivi.

               3.5.3.4.   Specifičnost

                     (158)

                     Te subvencije smatrale su se pravno ili činjenično specifičnima u smislu članka 4. stavka 2. osnovne uredbe. Zbog nesuradnje kineske vlade smatra se da su dodijeljene ograničenom broju društava za proizvodnju čelika u poticanom sektoru čelika i/ili zbog načina na koji su se tijela za dodjelu subvencija koristila diskrecijskim pravom pri njihovoj dodjeli.

               3.5.3.5.   Zaključak

                     (159)

                     Stoga je Komisija zaključila da postoji dovoljno dokaza da se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavila dodjela bespovratnih sredstava proizvođačima izvoznicima koja se smatra subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.5.4.   Izvozne subvencije

                     (160)

                     U točkama 199.–206. zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i u njegovu prilogu 35. podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze o postojanju određenih programa za izvozne subvencije. Komisija će u nastavku svoju analizu usmjeriti na osiguranje izvoznih kredita koje pruža Sinosure. Protiv tog programa u početnom ispitnom postupku nisu uvedene kompenzacijske mjere.

               3.5.4.1.   Pravna osnova

                     (161)

                     Pravnu osnovu za program osiguranja izvoznih kredita koji provodi Sinosure čini sljedeće:

                                 —

                                 Obavijest o provedbi strategije promicanja trgovine s pomoću znanosti i tehnologije korištenjem osiguranja izvoznih kredita (Shang Ji Fa [2004.] br. 368), koju su zajednički izdali MOFCOM i Sinosure,

                                 —

                                 Imenik izvoza kineskih proizvoda visoke i nove tehnologije iz 2006.,

                                 —

                                 takozvani Plan 840 uključen u Obavijest Državnog vijeća od 27. svibnja 2009.,

                                 —

                                 takozvani Plan 421 uključen u Obavijest o pitanjima provedbe posebnih dogovora za financiranje osiguranja izvoza velikih kompletnih setova opreme koju su 22. lipnja 2009. zajednički izdali Ministarstvo trgovine i Ministarstvo financija.

               3.5.4.2.   Financijski doprinos i korist

                     (162)

                     Na temelju informacija koje je Komisija imala na raspolaganju i s obzirom na nesuradnju kineske vlade i društva Sinosure, Komisija je zaključila da je Sinosure javno tijelo u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe. Konkretno, zaključak da Sinosure ima ovlast za obavljanje državnih poslova temelji se na raspoloživim podacima o državnom vlasništvu, formalnim pokazateljima državnog nadzora i dokazima koji pokazuju da kineska vlada i dalje provodi znatnu kontrolu nad aktivnostima društva Sinosure.

                     (163)

                     Kako je potvrđeno u nekoliko ispitnih postupaka (nalazi u tom pogledu najnovije su potvrđeni u ispitnom postupku o gumama odnosno e-biciklima) (66), vlada je stopostotni vlasnik tog društva i ima financijsku kontrolu nad njime.

                     (164)

                     Sinosure je osiguravajuće društvo u stopostotnom državnom vlasništvu koji je osnovala i podupire država radi pružanja potpore vanjskom gospodarskom i trgovinskom razvoju i suradnji NRK-a. Vlada ima ovlast imenovati i otpustiti više rukovoditelje i nadzorna tijela društva.

                     (165)

                     Upisani kapital društva potječe iz fonda rizičnog kapitala za osiguranje izvoznih kredita u skladu s državnim proračunom. Nadalje, kako je utvrđeno u ispitnom postupku o premazanom finom papiru (67), država je 2011. dokapitalizirala društvo iznosom od 20 milijardi CNY.

                     (166)

                     Na toj je osnovi Komisija zaključila da je kineska vlada stvorila normativni okvir kojeg se moraju pridržavati rukovoditelji i nadzorna tijela koje imenuje kineska vlada i koji su odgovorni kineskoj vladi. Stoga se kineska vlada oslonila na normativni okvir kako bi ostvarivala znatnu kontrolu nad aktivnostima društva Sinosure.

                     (167)

                     Zbog nesuradnje kineske vlade i društva Sinosure Komisija nije mogla utvrditi nikakvo konkretno postupanje društva Sinosure u pogledu osiguranja pruženog proizvođačima izvoznicima u uzorku na temelju kojeg bi Komisija mogla utvrditi je li društvo Sinosure djelovalo na temelju tržišnih načela.

                     (168)

                     S obzirom na to Komisija nije mogla procijeniti ni jesu li premije koje je društvo Sinosure naplaćivalo bile dostatne da bi se pokrili troškovi odštetnih zahtjeva i režijski troškovi društva Sinosure. No treba napomenuti da je u nedavnom ispitnom postupku o gumama (68), u kojem je Sinosure djelomično surađivao, utvrđeno da su premije koje su plaćala društva u uzorku bile znatno niže od minimalne naknade potrebne za pokrivanje operativnih troškova društva. U prethodno navedenom ispitnom postupku i kasnijem ispitnom postupku o e-biciklima korist od tog programa subvencioniranja izračunana je na temelju vanjske referentne vrijednosti, tj. stopa premija koje Izvozno-uvozna banka Sjedinjenih Američkih Država naplaćuje nefinancijskim institucijama za izvoz u zemlje OECD-a.

                     (169)

                     Stoga je Komisija zaključila da Sinosure provodi prethodno navedeni pravni okvir pri obavljanju državnih poslova, čime djeluje kao javno tijelo u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe koji se tumači zajedno s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. Nadalje, nije se moglo dokazati da je Sinosure djelovao pod uobičajenim tržišnim uvjetima i da nije omogućio koristi proizvođačima izvoznicima OCS-a, ponajprije to da je osiguranje pruženo po stopama koje nisu bile niže od minimalne naknade koja je društvu Sinosure potrebna za pokrivanje operativnih troškova.

                     (170)

                     Osim toga, u svojem zahtjevu i podnesku od 21. prosinca 2018. podnositelj zahtjeva tvrdio je da su neki proizvođači OCS-a ostvarili korist od osiguranja izvoznih kredita koje im je pružio Sinosure.

                     (171)

                     Zbog nesuradnje kineske vlade nisu izneseni argumenti kojima bi se osporili dokazi koje je podnositelj zahtjeva dostavio o tome da proizvođači OCS-a ostvaruju korist od izvoznih subvencija u okviru tog programa.

                     (172)

                     Zbog nesuradnje Komisija nije imala informacije o pojedinim društvima na osnovi kojih bi izračunala iznos subvencija dodijeljenih tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, s obzirom na to da je u trenutačnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera utvrdila nastavak subvencioniranja, Komisija smatra da izračun tih iznosa nije potreban.

               3.5.4.3.   Specifičnost

                     (173)

                     Osiguranje izvoznih kredita koje pruža Sinosure specifično je u skladu s člankom 4. stavkom 4. točkom (a) osnovne uredbe jer ovisi o realizaciji izvoza.

               3.5.4.4.   Zaključak

                     (174)

                     Stoga je Komisija zaključila da je riječ o subvenciji protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.6.   Otpis ili nenaplata, u uobičajenim okolnostima, dospjelih prihoda vlade

         3.6.1.   Programi i politike za porez na dobit i druge izravne poreze

         3.6.1.1.   Nalazi početnog ispitnog postupka

                     (175)

                     Komisija je u početnom ispitnom postupku utvrdila da proizvođači OCS-a primaju subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, a koje se odnose na povlašteni tretman u okviru programa i politika za porez na dobit i druge izravne poreze.

                     (176)

                     Kad je riječ o dvama konkretnim programima, tj. „Porezne politike za odbitak troškova za istraživanje i razvoj” i „Porezne povlastice za središnje i zapadne regije”, Komisija je s obzirom na dostatnu suradnju kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika svoje nalaze o pravnoj osnovi, prihvatljivosti za subvenciju, vrsti subvencije i njezinoj specifičnosti temeljila na provjerenim odgovorima na upitnik te je uspjela izračunati pojedinačnu stopu subvencije za društva u uzorku.

                     (177)

                     Kad je riječ o ostalih osam programa i politika, zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je svoje nalaze temeljila na dokazima iz zahtjeva i rezultatima antisubvencijskih ispitnih postupaka koje su tijela SAD-a provela u pogledu varenih cijevi kružnog poprečnog presjeka od visokokvalitetnog ugljičnog čelika (69), određenih čeličnih kotača (70), žičanih obloga (71) i određenih uređaja za vučenje za kosilice (72) te na ispitnom postupku koji je Komisija provela o premazanom finom papiru. Treba napomenuti da je utvrđeno da se protiv dvaju od osam programa ne mogu uvesti kompenzacijske mjere.

                     (178)

                     Utvrđeno je da su programi za porez na dobit i druge izravne poreze u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe subvencije u obliku državnog otpisa naplate prihoda, koje pružaju korist društvima primateljima.

                     (179)

                     Utvrđeno je i da su ti programi subvencioniranja specifični u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe s obzirom na to da je zakonodavstvom, u skladu s kojim tijelo za dodjelu subvencija postupa, ograničen pristup programima samo na određena poduzeća i industrije koji su određeni kao poticani, kao što su oni koji pripadaju industriji OCS-a. Osim toga, utvrđeno je da zbog nesuradnje kineske vlade Komisija nije mogla donijeti zaključak o postojanju objektivnih kriterija prihvatljivosti za određene programe, zbog čega su ti programi specifični na temelju članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe.

               3.6.1.2.   Nastavak programa subvencioniranja

                     (180)

                     U točkama 126.–136. zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i njegovim prilozima 34. i 35. podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze da mnogi kineski proizvođači čelika, uključujući najmanje troje proizvođača OCS-a, i dalje ostvaruju korist od najmanje dvaju programa subvencioniranja za izravne poreze protiv kojih su uvedene kompenzacijske mjere u početnom ispitnom postupku, točnije od programa „Politike povlaštenih poreza za društva koja su poticana kao poduzeća nove i visoke tehnologije” i „Porezne politike za odbitak troškova za istraživanje i razvoj”.

                     (181)

                     Podnositelj zahtjeva naveo je da je u ispitnom postupku o HRFP-u i reviziji zbog predstojećeg isteka mjera za premazani fini papir (73) za oba programa utvrđeno da se protiv njih mogu uvesti kompenzacijske mjere. Nalazi tih dvaju ispitnih postupaka potvrdili su da se programi i dalje upotrebljavaju i temelje na istoj pravnoj osnovi, što znači da se nisu promijenili zaključci o prihvatljivosti za programe i njihovoj praktičnoj primjeni, koristima koje se ostvaruju njihovom uporabom i njihovoj specifičnosti.

                     (182)

                     Nadalje, najnoviji antisubvencijski ispitni postupci (ispitni postupak o gumama i ispitni postupak o e-biciklima), čije se trajanje poklapalo šest odnosno devet mjeseci s trenutačnim ispitnim postupkom, potvrdili su da se programi i dalje upotrebljavaju te da se njihova priroda nije promijenila (74).

                     (183)

                     U točkama 176.–186. zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i u njegovu prilogu 35. podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze da neki proizvođači OCS-a ostvaruju korist od triju dodatnih politika povlaštenog poreza na dobit, protiv kojih nisu uvedene kompenzacijske mjere u početnom ispitnom postupku, a to su „Povlastice u pogledu poreza na dobit poduzeća za proizvode proizvedene sinergijskim iskorištavanjem resursa” (najmanje jedan proizvođač OCS-a upotrebljava taj program), „Oslobođenje od poreza na korištenje zemljištem” (najmanje dva proizvođača OCS-a upotrebljavaju taj program) i „Smanjenje poreza na željeznu rudaču” (najmanje jedan proizvođač OCS-a upotrebljava taj program). Dokazi o tome temelje se na nalazima ispitnog postupka o HRFP-u i revidiranim financijskim izvještajima predmetnih društava.

                     (184)

                     Zbog nesuradnje kineske vlade nisu izneseni argumenti kojima bi se osporili dokazi koje je podnositelj zahtjeva dostavio o tome da proizvođači OCS-a i dalje ostvaruju koristi od programâ i politika za porez na dobit i druge izravne poreze.

                     (185)

                     Predmetni programi smatraju se subvencijama u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe u obliku državnog otpisa naplate prihoda, koji pruža korist društvima primateljima.

               3.6.1.3.   Korist

                     (186)

                     Zbog nesuradnje kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika Komisija nije imala informacije o pojedinim društvima na osnovi kojih bi izračunala iznos subvencija dodijeljenih tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, s obzirom na to da je u trenutačnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera utvrdila nastavak subvencioniranja, Komisija smatra da izračun tih iznosa nije potreban.

               3.6.1.4.   Specifičnost

                     (187)

                     Ti su programi specifični u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe s obzirom na to da je zakonodavstvom, u skladu s kojim tijelo za dodjelu subvencije postupa, ograničen pristup programima samo na određena poduzeća i industrije.

               3.6.1.5.   Zaključak

                     (188)

                     Stoga Komisija zaključuje da postoji dovoljno dokaza da se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavila provedba određenih programa za poreze koji se smatraju subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.6.2.   Programi i politike za neizravne poreze i uvozne carine

         3.6.2.1.   Nalazi početnog ispitnog postupka

                     (189)

                     Komisija je u početnom ispitnom postupku utvrdila da proizvođači OCS-a primaju subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, a koje se odnose na povlašteni tretman u okviru dvaju programa za neizravne poreze i uvozne carine:

                                 (a)

                                 „Oslobođenje od uvoznih carina i PDV-a za poduzeća s udjelom stranog kapitala i određena domaća poduzeća koja upotrebljavaju uvezenu opremu u poticanim industrijama” i

                                 (b)

                                 „Povrat PDV-a za poduzeća s udjelom stranog kapitala koja kupuju opremu domaće proizvodnje”.

                     (190)

                     Osim toga, kompenzacijske mjere uvedene su i protiv još jednog regionalnog programa i nekoliko drugih ad hoc poreznih olakšica povezanih s neizravnim porezima.

                     (191)

                     Zbog nedovoljne suradnje kineske vlade i činjenice utvrđene u početnom ispitnom postupku da društva u uzorku nisu ostvarivala korist od tih programa Komisija je svoje nalaze o pravnoj osnovi, prihvatljivosti za subvenciju, vrsti subvencije i njezinoj specifičnosti temeljila na dokazima iz zahtjeva i rezultatima antisubvencijskog ispitnog postupka koji su tijela SAD-a provela o premazanom papiru s malim udjelom drvnih vlakana (75) i ispitnog postupka koji je Komisija provela o premazanom finom papiru (76).

                     (192)

                     Utvrđeno je da se programi za neizravne poreze i uvozne carine smatraju subvencijama u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe u obliku državnog otpisa naplate prihoda, koji pruža korist društvima primateljima.

                     (193)

                     Utvrđeno je i da su ti programi subvencioniranja specifični u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe s obzirom na to da je zakonodavstvom, u skladu s kojim tijelo za dodjelu subvencije postupa, ograničen pristup programima samo na određena poduzeća i industrije. Osim toga, zbog nesuradnje kineske vlade Komisija nije mogla donijeti zaključak o postojanju objektivnih kriterija prihvatljivosti za određene programe, zbog čega su ti programi specifični i u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (b) osnovne uredbe.

                     (194)

                     Nadalje, utvrđeno je da je drugi program iz uvodne izjave 189. specifičan i u smislu članka 4. stavka 4. točke (b) osnovne uredbe jer ovisi o korištenju domaće robe umjesto uvozne te je utvrđeno da su regionalni program i ad hoc olakšice specifični i u smislu članka 4. stavka 3. te uredbe jer je prihvatljivost za te programe bila ograničena na određena područja i općine u okviru nadležnosti tijela koje dodjeljuje subvencije.

               3.6.2.2.   Nastavak programa subvencioniranja

                     (195)

                     U točkama 137.–141. zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera podnositelj zahtjeva navodi da su nalazi ispitnog postupka o HRFP-u potvrdili da se i dalje ostvaruju koristi od prvog programa navedenog u uvodnoj izjavi 189. i da se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere. Potvrđeno je i da se pravna osnova programa nije promijenila zbog čega se nisu promijenili ni zaključci o prihvatljivosti za program, njegovoj praktičnoj primjeni, koristima koje se ostvaruju njegovom uporabom i njegovoj specifičnosti (77).

                     (196)

                     Nadalje, u ispitnom postupku o HRFP-u zaključeno je da je najmanje jedan proizvođač OCS-a ostvarivao korist od tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka o HRFP-u (2015.) (78). Budući da je predmetni program povezan s kupnjom dugotrajne imovine, korist ostvarena od njega trebala bi se amortizirati tijekom vijeka trajanja opreme (kao što je bilo u ispitnom postupku o HRFP-u). Stoga je Komisija zaključila da je predmetno društvo i dalje ostvarivalo korist od te subvencije tijekom razdoblja trenutačnog ispitnog postupka revizije.

                     (197)

                     U točkama 187.–190. zahtjeva podnositelj zahtjeva navodi i da je u ispitnom postupku o HRFP-u utvrđeno da je istom proizvođaču OCS-a odobren ex post povrat sveg PDV-a i poreza na dobit uplaćenih od 2006. do 2009. zbog premještanja proizvodnje. U ispitnom postupku o HRFP-u smatralo se da je predmetna subvencija financijski doprinos za velik projekt ulaganja zbog čega je korist ostvarena od njega amortizirana tijekom prosječnog vijeka trajanja dugotrajne imovine društva. Stoga se može zaključiti da je predmetno društvo i dalje ostvarivalo korist od te subvencije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (198)

                     Zbog nesuradnje kineske vlade nisu izneseni argumenti kojima bi se osporili dokazi koje je podnositelj zahtjeva dostavio o tome da proizvođači OCS-a i dalje ostvaruju koristi od programâ i politika za neizravne poreze i uvozne carine.

                     (199)

                     Predmetni programi smatraju se subvencijama u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe u obliku državnog otpisa naplate prihoda, koji pruža korist društvima primateljima.

               3.6.2.3.   Korist

                     (200)

                     Zbog nesuradnje kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika Komisija nije imala informacije o pojedinim društvima na osnovi kojih bi izračunala iznos subvencija dodijeljenih tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, s obzirom na to da je u trenutačnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera utvrdila nastavak subvencioniranja, Komisija smatra da izračun tih iznosa nije potreban.

               3.6.2.4.   Specifičnost

                     (201)

                     Ti su programi specifični u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe s obzirom na to da je pristup programima ograničen samo na određena poduzeća i industrije.

               3.6.2.5.   Zaključak

                     (202)

                     Stoga Komisija zaključuje da postoji dovoljno dokaza da se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavila provedba određenih programa za neizravne poreze i uvozne carine koji se smatraju subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.7.   Opći zaključak o nastavku subvencioniranja

                     (203)

                     Stoga je Komisija zaključila da su proizvođači OCS-a iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i dalje ostvarivali korist od subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.8.   Kretanje uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

                     (204)

                     Nastavno na utvrđivanje postojanja subvencioniranja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je ispitala vjerojatnost nastavka subvencioniranog uvoza iz predmetne zemlje u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini, dostupnost drugih tržišta i privlačnost tržišta Unije.

               3.8.1.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u

                     (205)

                     S obzirom na nesuradnju proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka, posebno informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva, u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

                     (206)

                     Proizvodni kapacitet u NRK-u znatno je veći od trenutačnog obujma proizvodnje. Prema CISA-i proizvodni kapacitet za bojom prevučeni čelik u 2013. iznosio je 40 milijuna tona. (79) Budući da je obujam proizvodnje iznosio 7,5 milijuna tona, iskorišteno je samo približno 20 % kapaciteta. U slučaju stavljanja mjera izvan snage kineski proizvođači imali bi dovoljno rezervnog kapaciteta, koji se procjenjuje na 32,5 milijuna tona, da subvencioniranim OCS-om preplave tržište Unije na kojem potrošnja iznosi 4,5 milijuna tona.

                     (207)

                     Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da kineski proizvođači izvoznici imaju znatan rezervni kapacitet koji bi u slučaju stavljanja mjera izvan snage mogli upotrijebiti za proizvodnju OCS-a za izvoz na tržište Unije.

               3.8.2.   Dostupnost drugih tržišta

                     (208)

                     Mjere trgovinske zaštite od izvoza kineskog OCS-a na snazi su u Indiji, Maleziji, Pakistanu, Turskoj i Vijetnamu. Stoga je Komisija zaključila da bi u slučaju stavljanja trenutačnih mjera izvan snage kineski proizvođači izvoznici vjerojatno preusmjerili svoj izvoz prema Uniji.

               3.8.3.   Privlačnost tržišta Unije

                     (209)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prodajna cijena industrije Unije bila je od 194 do 338 EUR po toni OCS-a (ili za 28–59 %) viša od kineske izvozne cijene na razini CIF na pet glavnih izvoznih tržišta. Bila je i od 211 do 226 EUR po toni OCS-a (ili za 31–33 %) viša od prosječne kineske izvozne cijene na razini CIF za sve treće zemlje (osim Unije). Kineski izvoz na pet najvažnijih izvoznih tržišta iznosio je 48 % potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (210)

                     Stoga bi u slučaju stavljanja mjera izvan snage kineski proizvođači izvoznici vjerojatno preusmjerili izvoz velikih količina OCS-a iz trećih zemalja prema tržištu Unije.

               3.9.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja

                     (211)

                     Komisija na temelju raspoloživih podataka zaključuje da postoji dovoljno dokaza o tome da se subvencioniranje industrije OCS-a u NRK-u nastavilo tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i da je vjerojatno da će se nastaviti i u budućnosti.

                     (212)

                     Subvencioniranjem industrije OCS-a kineskim se proizvođačima omogućuje da održe svoje proizvodne kapacitete na razini koja je, unatoč smanjenju tržišta, u velikoj mjeri viša od domaće potražnje u Kini i cijelom svijetu.

                     (213)

                     Stoga je Komisija utvrdila da bi stavljanje kompenzacijskih mjera izvan snage vjerojatno dovelo do preusmjeravanja znatnog obujma subvencioniranog uvoza proizvoda iz postupka revizije na tržište Unije. Kineska vlada i dalje nudi industriji OCS-a različite programe subvencioniranja, a Komisija je utvrdila da je industrija OCS-a ostvarila korist od niza tih programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               4.   ŠTETA

         4.1.   Proizvodnja u Uniji i industrija Unije

                     (214)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije OCS je proizvodilo više od 20 poznatih proizvođača u Uniji, od kojih su neki međusobno povezani. Neki od tih proizvođača dio su grupa koje proizvode čelik.

                     (215)

                     Ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na 4 752 003 tone tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije na temelju odgovora iz upitnika koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju u Uniji čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

               4.2.   Potrošnja u Uniji

                     (216)

                     U ispitnom postupku utvrđeno je da dio industrije Unije upotrebljava svoju proizvodnju za vlastite potrebe, odnosno ona se često jednostavno prenosi (bez računa) i/ili se isporučuje po transfernim cijenama unutar istog društva ili grupe društava za daljnju obradu na kraju proizvodnog lanca. Kako bi se dobila što potpunija slika o stanju industrije Unije, prikupljeni su i analizirani podaci za cjelokupnu djelatnost OCS-a.

                     (217)

                     Kao i u početnom ispitnom postupku (njegove uvodne izjave 462. i 463.), smatralo se da gospodarski pokazatelji kao što su proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, plaće i sposobnost prikupljanja kapitala ovise o cijeloj djelatnosti, bez obzira na to radi li se o proizvodnji za vlastite potrebe ili za prodaju na slobodnom tržištu. Međutim, obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije, tržišni udio, rast, obujam izvoza i cijene usmjereni su na stanje koje prevladava na slobodnom tržištu (i zato ne obuhvaćaju aktivnosti za vlastite potrebe). Stoga su pokazatelji štete korigirani za poznatu uporabu i prodaju za vlastite potrebe u industriji Unije, a uporaba i prodaja za vlastite potrebe analizirani su zasebno.

                     (218)

                     Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju i. statističkih podataka o uvozu na razini oznake TARIC uporabom informacija prikupljenih na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe i ii. obujma prodaje industrije Unije (uključujući transakcije za vlastite potrebe) u Uniji prema podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Ti su obujmi prodaje unakrsno provjereni i prema potrebi ažurirani u pogledu proizvođača iz Unije u uzorku kao rezultat posjeta radi provjere njihovim prostorima.

                     (219)

                     Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 1.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Potrošnja u Uniji (u tonama)

                                 3 840 088

                                 3 965 150

                                 4 375 791

                                 4 525 677

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    103

                                    114

                                    118

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik i baza podataka iz članka 14. stavka 6.

                     (220)

                     Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 18 %.

               4.3.   Uvoz u Uniju iz Kine

                     (221)

                     Komisija je utvrdila obujam uvoza i cijene na temelju statističkih podataka na razini TARIC s pomoću informacija prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. osnovne uredbe.

               4.3.1.   Obujam i tržišni udio

                     (222)

                     Tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz Kine u Uniju kretao se kako slijedi:

                        Tablica 2.

                                 Uvoz iz Kine

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Obujam uvoza (u tonama)

                                 5 619

                                 4 217

                                 2 958

                                 6 338

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    75

                                    53

                                    113

                                 Tržišni udio (%)

                                 0,1

                                 0,1

                                 0,1

                                 0,1

                                    Izvor: baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

                     (223)

                     U razmatranom razdoblju obujam uvoza iz NRK-a bio je nizak. Kineski tržišni udio blago je fluktuirao tijekom razmatranog razdoblja, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio je 0,1 %.

                     (224)

                     Razina uvoza ostala je niska nakon uvođenja privremenih antidampinških mjera u rujnu 2012. Pretpostavlja se da je ta niska razina rezultat mjera na snazi.

               4.3.2.   Cijena i sniženje cijena

                     (225)

                     Tijekom razmatranog razdoblja cijena uvoza iz Kine u Uniju kretala se kako slijedi:

                        Tablica 3.

                                 Uvoz iz Kine

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)

                                 341

                                 747

                                 697

                                 637

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    219

                                    204

                                    187

                                    Izvor: baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

                     (226)

                     Tijekom razmatranog razdoblja cijene kineskog uvoza povećale su se za 87 %. Razumno je pretpostaviti da je to kretanje barem djelomično izazvano povećanjem cijena sirovina.

                     (227)

                     Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije koji surađuju za nepovezane kupce na tržištu Unije uspoređene su s prosječnim cijenama uvoza iz Kine. Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika nisu se mogle pouzdano usporediti različite vrste proizvoda, stoga su statistički podaci o uvozu proizvoda iz postupka revizije kao cjelina upotrijebljeni za utvrđivanje prosječne cijene kineskog uvoza. Zbog nesuradnje nepovezanih uvoznika u ovoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera upotrijebljene su procjene iz zahtjeva na razini prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza.

                     (228)

                     Usporedba koja se temeljila na toj metodologiji pokazala je da je uvoz proizvoda iz postupka revizije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bio jeftiniji od cijena industrije Unije za 27,8 % (tj. vrlo slično sniženju cijena utvrđenom u početnom ispitnom postupku).

                     (229)

                     Osim toga, analiza kineskih izvoznih cijena za druga tržišta trećih zemalja pokazala je da Kina prodaje proizvode na nekima od svojih glavnih izvoznih tržišta po cijenama sličnima onima u Uniji, a ponekad čak i po nižim cijenama, što dodatno potvrđuje zaključak da bi trenutačna razina kineskih cijena bila niža od prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije.

               4.4.   Uvoz u Uniju iz trećih zemalja

                     (230)

                     U tablici 4. prikazano je kretanje uvoza u Uniju iz trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja s obzirom na obujam i tržišni udio te prosječnu cijenu tog uvoza.

                        Tablica 4.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Obujam uvoza iz Indije (u tonama)

                                 191 015

                                 136 208

                                 152 511

                                 247 237

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    71

                                    80

                                    129

                                 Tržišni udio (%)

                                 5,0

                                 3,4

                                 3,5

                                 5,5

                                 Prosječna cijena (EUR/tona)

                                 755

                                 770

                                 680

                                 818

                                 Obujam uvoza iz Republike Koreje (u tonama)

                                 155 634

                                 131 959

                                 184 637

                                 222 448

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    85

                                    119

                                    143

                                 Tržišni udio (%)

                                 4,0

                                 3,3

                                 4,2

                                 4,9

                                 Prosječna cijena (EUR/tona)

                                 899

                                 934

                                 785

                                 925

                                 Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja

                                 117 938

                                 113 679

                                 134 352

                                 201 981

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    96

                                    114

                                    171

                                 Tržišni udio (%)

                                 3,1

                                 2,9

                                 3,1

                                 4,5

                                 Prosječna cijena (EUR/tona)

                                 793

                                 798

                                 714

                                 838

                                    Izvor: baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

                     (231)

                     Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza iz trećih zemalja povećao se i dosegao tržišni udio od 14,8 %. Većina tog uvoza potječe iz Indije i Koreje, a zatim iz Turske i Tajvana.

                     (232)

                     Prosječna cijena uvoza iz trećih zemalja općenito je bila viša od prosječnih cijena kineskog uvoza u Uniju. Prosječna cijena uvoza iz trećih zemalja bila je, ovisno o godini, viša ili niža od prosječnih prodajnih cijena proizvođača iz Unije u Uniji.

               4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

                     (233)

                     U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje učinka subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključivalo je ocjenu svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                     (234)

                     Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, produktivnost, rast, visina kompenzacijskih marži i oporavak od učinaka prethodnog subvencioniranja) ocijenjeni su na razini čitave industrije Unije. Ta se ocjena temeljila na informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva i koje su uspoređene s provjerenim odgovorima proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

                     (235)

                     Analiza mikroekonomskih pokazatelja (zalihe, prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala te plaće) provedena je na razini proizvođača iz Unije u uzorku. Ta se ocjena temeljila na njihovim podacima koji su propisno provjereni tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta.

                     (236)

                     Budući da jedno od triju društva u uzorku nije zastupao podnositelj zahtjeva, u skladu s člankom 29. osnovne uredbe podaci u tablicama od 8. do 13. navedeni su u rasponima kako bi se sačuvala povjerljivost osjetljivih poslovnih informacija.

               4.5.1.   Makroekonomski pokazatelji

         4.5.1.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (237)

                     Tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta industrije Unije kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 5.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Proizvodnja (u tonama)

                                 4 402 079

                                 4 404 178

                                 4 769 698

                                 4 752 003

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    100

                                    108

                                    108

                                 Proizvodni kapacitet (u tonama)

                                 5 076 892

                                 5 113 417

                                 5 361 693

                                 5 339 200

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    101

                                    106

                                    105

                                 Iskorištenost kapaciteta (%)

                                 87

                                 86

                                 89

                                 89

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik

                     (238)

                     Tijekom razmatranog razdoblja došlo je do skromnog rasta obujma proizvodnje (+ 8 %) i kapaciteta (+ 5 %), dok se iskorištenost kapaciteta povećala za 2 % i dosegla 89 %.

               4.5.1.2.   Obujam prodaje i tržišni udio u Uniji

                     (239)

                     Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije (uključujući transakcije za vlastite potrebe) u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 6.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Obujam prodaje (u tonama)

                                 3 369 883

                                 3 579 087

                                 3 901 334

                                 3 847 673

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    106

                                    116

                                    114

                                 Tržišni udio (potrošnje u Uniji) (%)

                                 87,6

                                 90,2

                                 89,1

                                 84,9

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik

                     (240)

                     Prodaja industrije Unije na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 14 %.

                     (241)

                     Tržišni udio industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja smanjio se na 84,9 %.

               4.5.1.3.   Zaposlenost i produktivnost

                     (242)

                     Tijekom razmatranog razdoblja razina zaposlenosti i produktivnost u industriji Unije kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 7.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Broj zaposlenika (ekvivalent punog radnog vremena)

                                 5 667

                                 5 685

                                 5 938

                                 6 021

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    100

                                    105

                                    106

                                 Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                                 777

                                 775

                                 803

                                 789

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    100

                                    103

                                    102

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik

                     (243)

                     Zaposlenost i produktivnost radne snage proizvođača iz Unije, mjerena kao količina proizvoda (u tonama) po zaposlenoj osobi godišnje, povećala se tijekom razmatranog razdoblja. Ta povećanja odražavaju ukupno povećanje obujma proizvodnje i prodaje.

               4.5.1.4.   Rast

                     (244)

                     Industrija Unije uspjela je ostvariti korist od rasta na tržištu Unije, čak i ako se objekti na koje je utjecala niža iskorištenost kapaciteta zabilježena tijekom početnog ispitnog postupka još uvijek nalaze u fazi oporavka. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja industrija Unije zadržala je znatne tržišne udjele.

               4.5.1.5.   Razmjeri subvencioniranja i oporavak od prethodnog subvencioniranja

                     (245)

                     Znatno subvencioniranje nastavilo se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, kako je objašnjeno u prethodnom odjeljku 3. Napominje se da su prodajne cijene kineskih proizvođača bile u znatnoj mjeri niže od prodajnih cijena industrije Unije i da je stanje industrije Unije još uvijek osjetljivo.

                     (246)

                     Budući da je obujam subvencioniranog uvoza iz Kine bio znatno manji nego u razdoblju početnog ispitnog postupka, Komisija je zaključila da je utjecaj visine kompenzacijske marže na industriju Unije bio znatno manje izražen nego u početnom ispitnom postupku.

               4.5.2.   Mikroekonomski pokazatelji

         4.5.2.1.   Zalihe

                     (247)

                     Tijekom razmatranog razdoblja razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 8.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Zalihe (u tonama)

                                 68 500  – 71 500

                                 52 000  – 55 000

                                 72 000  – 75 000

                                 83 000  – 86 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    77

                                    106

                                    120

                                    Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (248)

                     Proizvođači iz Unije povećali su svoje zalihe u razmatranom razdoblju. Taj se pokazatelj, međutim, ne smatra vrlo relevantnim za ocjenu gospodarskog stanja proizvođača iz Unije. OCS se uglavnom proizvodi po narudžbi. U svakom slučaju, zalihe su činile tek oko 2 % ukupne prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               4.5.2.2.   Prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji i trošak proizvodnje

                     (249)

                     Prosječne jedinične prodajne cijene nepovezanim kupcima u Uniji i prosječni jedinični trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 9.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Prosječna jedinična prodajna cijena nepovezanim stranama (EUR/tona)

                                 805 – 820

                                 760 – 775

                                 740 – 755

                                 895 – 910

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    94

                                    92

                                    111

                                 Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                                 800 – 850

                                 750 – 800

                                 650 – 730

                                 850 – 900

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    94

                                    87

                                    106

                                    Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (250)

                     U razmatranom razdoblju industrija Unije uspjela je povećati svoje prodajne cijene za 11 %. Nakon smanjenja cijena od 2014. do 2015. i zatim od 2015. do 2016., cijene su ponovno porasle od 2016. do 2017. I smanjenja i povećanje usko su povezani s promjenama cijena sirovina.

               4.5.2.3.   Profitabilnost i novčani tok

            Tablica 10.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     RIPR

                     Profitabilnost (%)

                     – 1,5 – 0

                     – 0,5 – 1

                     2,5 – 4

                     3,5 – 5

                        Indeks (2014. = 100)

                        – 100

                        101

                        413

                        506

                        Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (251)

                     Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti.

                     (252)

                     Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije prestala je ostvarivati gubitke. Poboljšanje profitabilnosti bilo je jasno povezano s činjenicom da je u godinama nakon uvođenja početnih mjera industrija Unije uspjela povećati obujam svoje prodaje i proizvodnje te prodajne cijene. Međutim, profitabilnost je ostala ispod ciljane dobiti koja se u početnom ispitnom postupku smatrala zdravom i održivom (tj. 6,7 %).

                        Tablica 11.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Novčani tok (EUR)

                                 – 18 000 000  – (– 15 000 000 )

                                 28 000 000  – 31 000 000

                                 30 000 000  – 34 000 000

                                 34 000 000  – 37 000 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    – 100

                                    273

                                    295

                                    311

                                    Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (253)

                     Tijekom razmatranog razdoblja kretanje novčanog toka uglavnom odražava kretanje ukupne profitabilnosti industrije Unije.

               4.5.2.4.   Ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

            Tablica 12.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     RIPR

                     Ulaganja (EUR)

                     12 000 000  – 17 000 000

                     20 000 000  – 25 000 000

                     27 000 000  – 32 000 000

                     25 000 000  – 30 000 000

                        Indeks (2014. = 100)

                        100

                        159

                        200

                        180

                     Povrat ulaganja (neto imovina)

                     – 2,2

                     0,0

                     7,0

                     11,0

                        Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (254)

                     Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije, koja je vrlo kapitalno intenzivna, redovito je ulagala u optimizaciju i modernizaciju postojećih strojeva za proizvodnju. Osim toga, provedena su znatna ulaganja kako bi se ispunili zakonski zahtjevi za zaštitu okoliša i povećala sigurnost. Ovisno o društvu, ulaganja su bila usmjerena na smanjenje troškova, energetsku optimizaciju i/ili i na preuređenje postrojenja na koje je negativno utjecalo smanjenje iskorištenosti kapaciteta zabilježeno tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka.

                     (255)

                     Povrat ulaganja jest dobit izražena kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja strogo je slijedio kretanje profitabilnosti.

                     (256)

                     Od uvođenja mjera poboljšala se sposobnost prikupljanja kapitala.

               4.5.2.5.   Plaće

            Tablica 13.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     RIPR

                     Troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                     63 000  – 72 000

                     63 000  – 72 000

                     64 000  – 73 000

                     64 000  – 73 000

                        Indeks (2014. = 100)

                        100

                        101

                        102

                        102

                        Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (257)

                     Razine prosječne plaće neznatno su se povećale tijekom razmatranog razdoblja, ali manje od jediničnog troška proizvodnje.

               4.6.   Zaključak

                     (258)

                     Analiza štete pokazuje da se u razmatranom razdoblju stanje industrije Unije znatno poboljšalo. Uvođenje konačnih kompenzacijskih mjera u ožujku 2013. industriji Unije omogućilo je polagan, ali kontinuirani oporavak od štetnih učinaka subvencioniranja. Povećanje obujma proizvodnje i prodaje u Uniji, pozitivni novčani tok i povrat ulaganja, prodajne cijene općenito više od jediničnog troška proizvodnje, minimalno povećanje troškova rada i znatno poboljšana profitabilnost, među ostalim, pokazuju da je industrija Unije uvelike ostvarila korist od mjera.

                     (259)

                     Međutim, čak i ako se industrija Unije znatno oporavila od prethodne štete i čini se da je na pravom putu da dugoročno dodatno poboljša svoje stanje, još uvijek je u osjetljivoj situaciji zbog svoje ograničene profitabilnosti, koja je i dalje ispod ciljne dobiti.

               5.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

                     (260)

                     Kao što je vidljivo iz odjeljka 4.6., industrija Unije uvelike se oporavila od prošle štete koju je uzrokovao kineski subvencionirani uvoz. Unatoč tome, u ovom se odjeljku ispituje hoće li se neizvjesno stanje industrije Unije dodatno pogoršati, što će dovesti do ponavljanja materijalne štete ako se dopusti istek mjere.

               5.1.   Učinak predviđenog obujma uvoza i učinci na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage

                     (261)

                     Očekuje se znatno povećanje obujma uvoza iz Kine u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Podsjeća se da je uvoz tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka iznosio više od 702 000 tona, dok je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio 6 338 tona.

                     (262)

                     Dobro je poznato da Kina ima višak kapaciteta u proizvodnji čelika (80). Podnositelj zahtjeva dostavio je podatke iz baze Plantfacts koji upućuju na to da kapacitet Kine za OCS iznosi 7 milijuna tona (odnosno četiri puta više od vidljive kineske potrošnje OCS). Čini se da je to konzervativna procjena. Podnositelj zahtjeva dostavio je i detaljne informacije iz 2013. prema kojima je Kinesko udruženje za željezo i čelik objavilo da je kineski kapacitet proizvodnje bojom prevučenog čelika u toj godini iznosio gotovo 40 milijuna tona.

                     (263)

                     Iako se obujam kineskog izvoza u Uniju smanjio nakon uvođenja početnih mjera, kineski proizvođači proizvode znatne količine proizvoda iz postupka revizije i izvoze više od 80 % tih količina. Prema podacima koje je objavilo Svjetsko udruženje za čelik, Kina je godišnje proizvodila više od 8 milijuna tona OCS-a u 2013. i 2014. Jedno od društava koje podupire pritužbu dostavilo je brojčane podatke iz biltena China Metallurgical Newsletter, koji uređuju Kineski istraživački institut za informiranje i normizaciju u metalurškom sektoru i Metalurško vijeće Kineskog vijeća za promicanje međunarodne trgovine, koji upućuju na to da je Kina godišnje proizvela otprilike 8 milijuna tona OCS-a od 2015. do 2017. U istom podnesku tog podnositelja zahtjeva procijenjeno je da se u razdoblju 2015.–2017. kineska vidljiva potrošnja OCS-a kretala od 1 do 1,8 milijuna tona godišnje.

                     (264)

                     No, iako su izvozna tržišta važna za kinesku industriju, Kina se suočava sa sve više poteškoća u pristupu njima. Od 2016. do 2018. zemlje kao što su Indija, Malezija, Vijetnam, Pakistan ili Turska uvele su mjere trgovinske zaštite koje se odnose na OCS podrijetlom iz Kine. Kad je riječ o SAD-u, od siječnja 2018. čelik (uključujući OCS) iz mnogih zemalja podrijetla, uključujući Kinu, podliježe carini od 25 % (81).

                     (265)

                     Unija je najveće tržište za OCS nakon Azije i Sjeverne/Srednje Amerike.

                     (266)

                     Kineska baza podataka pokazuje da je Kina posljednjih godina po niskim cijenama izvozila znatne količine u zemlje izvan Unije. Kineske cijene FOB za Uniju bile su 2017. za 10,5 % više od, primjerice, onih za Koreju, glavno kinesko izvozno tržište za taj proizvod. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije količine izvezene u zemlje izvan Unije bile su veće od ukupne proizvodnje industrije Unije i vidljive potrošnje u Uniji. Zbog privlačnosti tržišta Unije s obzirom na cijene, otvorenosti (ne postoje carine za taj proizvod) i povećane vidljive potrošnje, smatra se da će, ako se mjere ukinu, kineski izvoznici vjerojatno preusmjeriti znatne količine OCS na unosnije tržište Unije. Činjenica da je Unija nedavno donijela zaštitne mjere za određene proizvode od čelika, uključujući OCS, ne mijenja taj zaključak. Obujam uvoza u okviru carinskih kvota utvrđen je na razinama koje Kini mogu omogućiti izvoz znatnih količina OCS-a.

                     (267)

                     Nadalje, kako je opisano u odjeljku 4.3.2., cijene kineskog uvoza na tržište Unije bile su znatno niže od cijena proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, posebno kada se diskontira učinak kompenzacijskih pristojbi.

                     (268)

                     Tržišno natjecanje u području proizvoda od OCS-a izrazito je cjenovno konkurentno jer se uglavnom odvija na temelju cijena. Mogući pritisak na cijene industrije Unije još je veći ako se uzme u obzir da se, prema zahtjevu, kineska prodaja obično odvija u relativno velikim količinama. Ako će se velike količine proizvoda iz jeftinog i subvencioniranog uvoza prodavati na tržištu Unije, proizvođači iz Unije znatno će smanjiti obujam prodaje. Mogla bi se narušiti sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja ako se profitabilnost proizvođača iz Unije dodatno smanji ili postane negativna.

               5.2.   Zaključak

                     (269)

                     Stoga je Komisija zaključila da bi stavljanje izvan snage mjera za uvoz iz Kine vjerojatno dovelo do ponavljanja štete za industriju Uniju.

               6.   INTERES UNIJE

         6.1.   Uvod

                     (270)

                     U skladu s člankom 31. osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje postojećih mjera u pogledu subvencioniranja bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Odlučivanje o interesu Unije temeljilo se na razmatranju različitih uključenih interesa, odnosno, s jedne strane interesa industrije Unije i, s druge strane, interesa uvoznika i korisnika.

                     (271)

                     Treba podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da uvođenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, zbog činjenice da je ovaj ispitni postupak revizija, odnosno da se u njemu analizira stanje u kojem su mjere u pogledu subvencioniranja već bile na snazi, može se izvršiti ocjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih mjera u pogledu subvencioniranja na predmetne strane.

                     (272)

                     Na temelju toga ispitano je može li se, usprkos zaključcima o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja i ponavljanja štete, zaključiti da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju ne bi bilo u interesu Unije.

               6.2.   Interes industrije Unije

                     (273)

                     U ispitnom postupku pokazalo se da bi istek mjera vjerojatno imao znatan negativan učinak na industriju Unije. Stanje industrije Unije brzo bi se pogoršalo jer bi se smanjili obujam prodaje i prodajne cijene, što bi dovelo do znatnog smanjenja profitabilnosti. Nastavak mjera omogućio bi industriji Unije da nastavi ispunjavati svoj potencijal na tržištu Unije na kojem vladaju ravnopravni uvjeti.

                     (274)

                     Stoga je zadržavanje kompenzacijskih mjera na snazi u interesu industrije Unije.

               6.3.   Interes uvoznika

                     (275)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 18., u ovom je ispitnom postupku kontaktirano s devet poznatih uvoznika te ih se pozvalo na suradnju. Nijedan od njih nije se javio ni na bilo koji način surađivao u ispitnom postupku.

                     (276)

                     Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da eventualni negativni učinak uvođenja mjera na uvoznike ne bi bio nerazmjeran s obzirom na dobit i izvore opskrbe uvoznika.

                     (277)

                     U trenutačnom ispitnom postupku u dokumentaciji nema dokaza koji bi upućivali na suprotno i stoga se može potvrditi da mjere koje su trenutačno na snazi nisu imale nikakav znatan negativan učinak na financijsko stanje uvoznika i da nastavak mjera ne bi neželjeno utjecao na njih.

               6.4.   Interes korisnika

                     (278)

                     U ovom je ispitnom postupku kontaktirano s približno 60 poznatih korisnika te ih se pozvalo na suradnju. Nijedan korisnik nije se javio ni na bilo koji način surađivao u ispitnom postupku.

                     (279)

                     Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku 10 korisnika dostavilo odgovore na upitnik. U tom je ispitnom postupku utvrđeno da eventualni učinak uvođenja mjera na korisnike ne bi bio nerazmjeran s obzirom na dobit i izvore opskrbe korisnika.

                     (280)

                     U trenutačnom ispitnom postupku nema dokaza u dokumentaciji koji bi upućivali na to da su mjere na snazi na bilo koji način negativno utjecale na njih. Podnositelj zahtjeva zapravo je dostavio dokaze da se ključnim korisnicima poboljšala profitabilnost tijekom razdoblja revizije. Prema zahtjevu mjere na snazi nemaju velik učinak na korisnike i potrošače jer je OCS zanemariv dio troška proizvoda na kraju proizvodnog lanca (na primjer, 0,42 EUR u troškovima proizvodnje perilice rublja, odnosno 0,4 % ulaganja u praznu tvorničku zgradu).

                     (281)

                     Na temelju toga potvrđuje se da mjere koje su trenutačno na snazi nisu imale znatan negativan učinak na financijsko stanje korisnika i da nastavak mjera ne bi neželjeno utjecao na njih.

               6.5.   Zaključak

                     (282)

                     Stoga je Komisija zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja konačnih kompenzacijskih mjera na uvoz OCS-a podrijetlom iz NRK-a.

               7.   KOMPENZACIJSKE MJERE

                     (283)

                     Iz prethodno navedenog slijedi da bi, kao što je predviđeno člankom 18. osnovne uredbe, kompenzacijske mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Kine trebalo zadržati.

                     (284)

                     Društvo može zahtijevati primjenu pojedinačne stope kompenzacijske pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (82). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva da ostvaruje korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo da ostvaruje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije.

                     (285)

                     Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe 2018/1046 (83), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata se treba platiti po stopi koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljenoj u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

                     (286)

                     Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Konačna kompenzacijska pristojba uvodi se na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika, tj. plosnatih valjanih proizvoda od nelegiranog i legiranog čelika (isključujući nehrđajući čelik) koji su bojani, lakirani ili prevučeni plastičnom masom barem s jedne strane, isključujući tzv. „sendvič panele” koje se rabi u graditeljstvu i koji se sastoje od dviju vanjskih metalnih ploča i stabilizirane jezgre od izolacijskog materijala utisnute između njih, isključujući takve proizvode sa završnim premazom od cinkova praha (cinkova boja, s masenim udjelom cinka 70 % ili većim) i isključujući proizvode sa supstratom s metalnom prevlakom od kroma ili kositra, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (oznake TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 i 7226997091) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

               2.   Stopa konačne kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

                           Društvo

                           Pristojba (%)

                           Dodatna oznaka TARIC

                           Union Steel China

                           13,7

                           B311

                           Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.

                           29,7

                           B312

                           Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd i Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company, Ltd.

                           23,8

                           B313

                           Angang Steel Company Limited

                           26,8

                           B314

                           Anyang Iron Steel Co., Ltd.

                           26,8

                           B315

                           Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

                           26,8

                           B316

                           Baoutou City Jialong Metal Works Co.,Ltd.

                           26,8

                           B317

                           Changshu Everbright Material Technology Co.,Ltd.

                           26,8

                           B318

                           Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.,Ltd.

                           26,8

                           B319

                           Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co., Ltd.

                           26,8

                           B320

                           Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.,Ltd.

                           26,8

                           B321

                           Jiangyin Ninesky Technology Co.,Ltd.

                           26,8

                           B322

                           Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.,Ltd.

                           26,8

                           B323

                           Jigang Group Co., Ltd.

                           26,8

                           B324

                           Maanshan Iron&Steel Company Limited

                           26,8

                           B325

                           Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.

                           26,8

                           B326

                           Shandong Guanzhou Co., Ltd.

                           26,8

                           B327

                           Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.,Ltd.

                           26,8

                           B328

                           Tangshan Iron And Steel Group Co.,Ltd.

                           26,8

                           B329

                           Tianjin Xinyu Color Plate Co.,Ltd.

                           26,8

                           B330

                           Wuhan Iron And Steel Company Limited

                           26,8

                           B331

                           Wuxi Zhongcai New Materials Co.,Ltd.

                           26,8

                           B332

                           Xinyu Iron And Steel Co.,Ltd.

                           26,8

                           B333

                           Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.

                           26,8

                           B334

                           Sva druga društva

                           44,7

                           B999

               3.   Ako nje drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

               4.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe određenih za društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa. Na trgovačkom računu nalazi se datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) određenih organski prevučenih proizvoda od čelika iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u (predmetna zemlja). Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 2. svibnja 2019.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

            (2)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 215/2013 od 11. ožujka 2013. o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 73, 15.3.2013., str. 16.).

            (3)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 214/2013 od 11. ožujka 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 73, 15.3.2013., str. 1.).

            (4)  Obavijest o predstojećem isteku određenih antisubvencijskih mjera (SL C 188, 14.6.2017., str. 20.).

            (5)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 96, 14.3.2018., str. 21.).

            (6)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 96, 14.3.2018., str. 8.).

            (7)  Uredba (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.).

            (8)  WT/DS437/AB/R, Sjedinjene Američke Države – kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine, Izvješće Žalbenog tijela od 18. prosinca 2014., točke 4.178–4.179. U ovom su Izvješću Žalbenog tijela citirani sljedeći dokumenti: WT/DS295/AB/R, Meksiko – konačne antidampinške mjere za govedinu i rižu, Izvješće Žalbenog tijela od 29. studenoga 2005., točka 293. te WT/DS436/AB/R, Sjedinjene Američke Države – kompenzacijske mjere na određene toplovaljane plosnate proizvode od ugljičnog čelika iz Indije, Izvješće Žalbenog tijela od 8. prosinca 2014., točke 4.416–4.421.

            (9)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 215/2013 od 11. ožujka 2013. o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 73, 15.3.2013., str. 16.).

            (10)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 146, 9.6.2017., str. 17.).

            (11)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1690 оd 9. studenoga 2018. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih pneumatskih guma, novih ili protektiranih, od kaučuka, vrste koja se rabi za autobuse ili kamione i s indeksom opterećenja većim od 121, podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 283, 12.11.2018., str. 1.).

            (12)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/72 оd 17. siječnja 2019. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz električnih bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 16, 18.1.2019., str. 5.).

            (13)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

            (14)  Registracijski broj tog dokumenta u otvorenoj dokumentaciji predmeta jest t18.011780.

            (15)  Poglavlje 17. odjeljak 1. 13. petogodišnjeg plana.

            (16)  Poglavlje III., članak 12. Odluke br. 40.

            (17)  Vidjeti uvodnu izjavu 182. početnog ispitnog postupka.

            (18)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, odjeljak 3.5.

            (19)  Članak 3. stavak 1. točka (a) podtočka iii. osnovne uredbe.

            (20)  Vidjeti uvodne izjave od 49. do 73.

            (21)  WT/DS379/AB/R (SAD – antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine), Izvješće Žalbenog tijela od 11. ožujka 2011., DS 379, točka 318. Vidjeti i WT/DS436/AB/R (SAD – ugljični čelik (Indija)), Izvješće Žalbenog tijela od 8. prosinca 2014., točke 4.9–4.10, 4.17–4.20, i WT/DS437/AB/R (Sjedinjene Američke Države – kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine), Izvješće Žalbenog tijela od 18. prosinca 2014., točka 4.92.

            (22)  Vidjeti uvodne izjave od 87. do 98.

            (23)  Vidjeti uvodne izjave od 74. do 83. i od 99. do 100.

            (24)  Vidjeti priloge 3. i 45. zahtjevu.

            (25)  China's status as a non-market economy (Status Kine kao netržišnoga gospodarstva), Ministarstvo trgovine SAD-a A-570-056, 26. listopada 2017., str. 57.

            (26)  China's status as a non-market economy (Status Kine kao netržišnoga gospodarstva), Ministarstvo trgovine SAD-a A-570-056, 26. listopada 2017., str. 82–85.

            (27)  Članci 7. i 15. Ustava Narodne Republike Kine, Uredba br. 35 NDRC-a – Politike razvoja industrije željeza i čelika (2005.), Odluka br. 40 Državnog vijeća (2011.).

            (28)  Inquiry concerning the continuation of anti-dumping and countervailing measures applying to hollow structural sections exported from the People's Republic of China, Republic of Korea, Malaysia and Taiwan (Ispitni postupak o nastavku antidampinških i kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na oblikovane šuplje profile koji se izvoze iz Narodne Republike Kine, Republike Koreje, Malezije i Tajvana), Antidampinška komisija, Australska vlada, Završno izvješće br. 379, svibanj 2017., str. 89–90.

            (29)  Countervailing Duty Investigation on Food Domestic Dry Containers from the People's Republic of China: Decision Memorandum for a Preliminary Determination (Ispitni postupak o kompenzacijskoj pristojbi na suhe kontejnere za domaći prijevoz iz Narodne Republike Kine: memorandum o odluci za privremeno utvrđivanje), C-570-015, 22. rujna 2014., str. 14.

            (30)  Issues and Decision Memorandum for the Final Determination in the Countervailing Duty Investigation of Certain Corrosion-Resistant Steel Products from the People's Republic of China (Memorandum o problemima i odluci o konačnom utvrđivanju u ispitnom postupku o kompenzacijskim pristojbama na određene proizvode od čelika otpornog na koroziju iz Narodne Republike Kine), C-570-027, Christian Marsch, 24. svibnja 2016., str. 16.

            (31)  China Manufacturing 2025 (Kineska proizvodnja do 2025.) i European Business in China Position Paper 2016/2017 (Dokument o stajalištu o europskim poduzećima u Kini za razdoblje 2016./2017.).

            (32)  Vidjeti poglavlje 14. izvješća.

            (33)  Vidjeti uvodne izjave od 48. do 60. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/969.

            (34)  Vidjeti uvodne izjave od 107. do 118.

            (35)  Vidjeti točke od 101. do 104. i priloge 4. i 8. zahtjevu.

            (36)  Vidjeti poglavlje 9. izvješća.

            (37)  Vidjeti uvodne izjave od 474. do 493., odnosno od 503. do 512.

            (38)  Vidjeti uvodnu izjavu 144.

            (39)  Vidjeti prilog 32. zahtjevu, str. 6.

            (40)  Vidjeti poglavlje 10. izvješća.

            (41)  Vidjeti uvodne izjave od 460. do 470.

            (42)  Članak 3. stavak 1. točka (a) podtočka i. osnovne uredbe.

            (43)  Vidjeti uvodne izjave od 165. do 180.

            (44)  Vidjeti uvodne izjave od 182. do 185.

            (45)  Vidjeti uvodne izjave od 80. do 100. i priloge 8., 12., od 21. do 31. i 60. zahtjevu.

            (46)  Izvješće o kineskoj monetarnoj politici za prvo tromjesečje 2015., drugo tromjesečje 2016. i drugo tromjesečje 2017.

            (47)  Citirano u CHEN Y., CBRC's New Supervisory Storm is here-implications for foreign banks in China (Stigla je nova nadzorna oluja CBRC-a – posljedice za strane banke u Kini), China Law Insight, 13. travnja 2017., i citirano u China steps up supervision of policy lenders (Kina pojačava nadzor banaka koje daju zajmove na temelju državne politike), Caixin, 30. kolovoza 2017.

            (48)  Vidjeti str. 179.–180. Izvješća o statusu Kine kao netržišnoga gospodarstva koje je izdalo Ministarstvo trgovine Sjedinjenih Američkih Država.

            (49)  Članak 34. Zakona o poslovnim bankama (vidjeti prilog 28. zahtjevu).

            (50)  Uvodna izjava 143. Uredbe o HRFP-u.

            (51)  Vidjeti poglavlje 6.3. izvješća.

            (52)  Vidjeti uvodne izjave od 167. do 230. Uredbe o gumama i od 347. do 361. Uredbe o e-biciklima.

            (53)  Vidjeti njegove uvodne izjave od 198. do 200.

            (54)  Vidjeti prilog 58. zahtjevu.

            (55)  Vidjeti uvodnu izjavu 118. i prilog 25. zahtjevu.

            (56)  Deleveraging and Debt Equity Swaps in the Chinese Steel Industry (Smanjivanje stupnja zaduženosti i zamjene duga za vlasnički udio u kineskoj industriji čelika). THINK!DESK China Research & Consulting (prilog 25. zahtjevu).

            (57)  Vidjeti uvodne izjave od 316. do 344.

            (58)  Vidjeti uvodne izjave 322., 329. i 337. izvorne uredbe.

            (59)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 452/2011 od 6. svibnja 2011. o uvođenju konačne antisubvencijske pristojbe na uvoz premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 128, 14.5.2011., str. 18.).

            (60)  Vidjeti uvodne izjave od 365. do 371. i od 372. do 379. Uredbe.

            (61)  Vidjeti Research Report on Overcapacity Reduction in China's steel industry (Izvješće o istraživanju o smanjenju viška kapaciteta u kineskoj industriji čelika), Izvješće organizacije Greenpeace East Asia, ožujak 2017., str. 39., 58., 59.–60.; dokument kineske vlade „Mišljenja o rješavanju problema viška kapaciteta u industriji čelika, bijeg iz nepovoljne situacije i ostvarivanje razvoja” (veljača 2016.) i dokument Narodne banke Kine „Mišljenja o podupiranju industrija čelika i ugljena u rješavanju problema viška kapaciteta i ostvarivanju preokreta u razvoju” (travanj 2016.), kako su citirani u radu Deleveraging and Debt Equity Swaps in the Chinese Steel Industry (Smanjivanje stupnja zaduženosti i zamjene duga za vlasnički udio u kineskoj industriji čelika), THINK!Desk, 31. listopada 2017., str. 10.–11., dokument kineske vlade „Mjere za upravljanje posebnim bonusima i subvencijama za strukturnu prilagodbu industrijskih poduzeća” (svibanj 2016.) kako je citiran u prethodno navedenoj studiji organizacije Greenpeace.

            (62)  Vidjeti Prilog 25. zahtjevu, str. 10–11.

            (63)  Izvješće organizacije Greenpeace East Asia, ožujak 2017.

            (64)  Vidjeti poglavlje 14.1.1.2. Izvješća – Smanjenje proizvodnog kapaciteta.

            (65)  Vidjeti uvodne izjave 143., 256.–259. Uredbe o HRFP-u.

            (66)  Vidjeti uvodne izjave od 426. do 437. odnosno od 352. do 360.

            (67)  Vidjeti uvodnu izjavu 131.

            (68)  Vidjeti uvodnu izjavu 435.

            (69)  Savezni registar sv. 73, br. 227, str. 70961, od 24. studenoga 2008.

            (70)  Preliminarna pozitivna odluka od 6. rujna 2011. o kompenzacijskoj pristojbi. Savezni registar 2011-22720.

            (71)  Savezni registar sv. 75, br. 111, str. 32902, od 10. lipnja 2010.

            (72)  Savezni registar sv. 74, br. 117, str. 29180, od 19. lipnja 2009.

            (73)  Vidjeti uvodne izjave od 312. do 344. odnosno od 68. do 76.

            (74)  Vidjeti uvodne izjave od 510. do 546. odnosno od 534. do 558.

            (75)  Issues and Decision Memorandum for the Final Determination in the Countervailing Duty Investigation (Memorandum o problemima i odluci o konačnom utvrđivanju u ispitnom postupku za utvrđivanje kompenzacijske pristojbe.) od 17. listopada 2007.; Savezni registar C-570-907.

            (76)  Vidjeti uvodne izjave od 95. do 113.

            (77)  Vidjeti uvodnu izjavu 346. Uredbe o HRFP-u.

            (78)  Vidjeti uvodnu izjavu 349. Uredbe o HRFP-u.

            (79)  Vidjeti uvodnu izjavu 277. i Prilog 51. zahtjevu.

            (80)  Vidjeti npr. dokument Globalnog foruma o višku kapaciteta u industriji čelika Ministerial report 20 September 2018 (Izvješće ministara od 20. rujna 2018.), https://www.g20.org/sites/default/files/gfsec_ministerial_report_2018.pdf, u kojem kineski višak kapaciteta u sektoru kao cjelini potvrđuju sve strane, uključujući Kinu. S kapacitetom proizvodnje čelika od 1 018,3 milijuna metričkih tona u 2017., u Kini se nalazi najveći udio globalnog kapaciteta (45 %, prema str. 42.). Iz tablice 1. izvješća vidljivo je da je Kina u razdoblju 2014.–2017. smanjila kapacitet za 10 %. Na stranici 51. navodi se da je Kina „postavila jasne ciljeve za smanjenje viška kapaciteta, tj. za smanjenje kapaciteta proizvodnje sirovog čelika za 100–150 milijuna metričkih tona u razdoblju od 2016. do 2020.”.

            (81)  Odjeljak 232., Carine na aluminij i čelik, https://www.cbp.gov/trade/programs-administration/entry-summary/232-tariffs-aluminum-and-steel.

            (82)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

            (83)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).