title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/82 оd 21. siječnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 i parcijalnim privremenim revizijama u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

text:
               22.1.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 15/8

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/82
   оd 21. siječnja 2015.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 i parcijalnim privremenim revizijama u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2., 3. i 5.,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

   1.1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Uredbom (EZ) br. 1193/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz limunske kiseline trenutačno razvrstane u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) („početne mjere”). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 6,6 % do 42,7 %.

               (2)

               Europska komisija („Komisija”) prihvatila je Odlukom 2008/899/EZ (3) preuzimanje obveza u pogledu cijena koje je ponudilo šest kineskih proizvođača izvoznika (uključujući skupinu proizvođača izvoznika) s Kineskom gospodarskom komorom za metale, minerale i kemikalije.

               (3)

               Komisija je Odlukom 2012/501/EU (4) povukla prihvaćanje obveze koju je ponudio jedan proizvođač izvoznik, tj. društvo Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd („Laiwu”).

         1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

               (4)

               Nakon objave obavijesti o skorom isteku (5) početnih mjera Komisija je 2. kolovoza 2013. primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela društva SA Citrique Belge i Jungbunzlauer Austria AG („podnositelji zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju 100 % proizvodnje limunske kiseline u Uniji.

               (5)

               Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.

         1.3.   Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju

               (6)

               Podnositelji zahtjeva podnijeli su i zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe čiji bi opseg bio ograničen na ispitivanje dampinga povezanog s društvom Laiwu. Podnositelji zahtjeva dostavili su dokaze prima facie koji su pokazali da je društvo Laiwu od posljednjeg razdoblja ispitnog postupka povećalo proizvodni kapacitet i proširilo asortiman proizvoda.

               (7)

               Budući da je društvu Laiwu odobrena primjena tretmana tržišnog gospodarstva u početnom ispitnom postupku, podnositelji zahtjeva dostavili su izračun dampinške marže temeljen na usporedbi između izračunane uobičajene vrijednosti (troškovi proizvodnje, prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit) u NRK-u u navodnom izostanku reprezentativne domaće prodaje i cijene izvoza društva Laiwu u Uniju. Ta je usporedba upućivala na to da se dampinška marža čini višom od trenutačne razine mjera. Stoga su podnositelji zahtjeva tvrdili da zadržavanje mjera na postojećoj razini, koja se temelji na razini prethodno utvrđenog dampinga, ne bi bilo dovoljno za nadoknadu učinaka štetnog dampinga. Podnositelji zahtjeva tvrdili su i da je moguće da društvo Laiwu više nije prihvatljivo za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva.

         1.4.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i privremenih revizija

               (8)

               Komisija je 30. studenoga 2013. pokrenula antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a („predmetna zemlja”) i objavila obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije
                   (6) („obavijest o pokretanju postupka”). Pokretanje postupka sastojalo se od:

                           —

                           revizije zbog predstojećeg isteka mjera pokrenute na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe,

                           —

                           parcijalne privremene revizije ograničene na ispitivanje dampinga društva Laiwu, pokrenute na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe,

                           —

                           parcijalne privremene revizije ograničene na ispitivanje oblika mjera, koju je pokrenula Komisija na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe, i

                           —

                           parcijalne privremene revizije ograničene na štetu, koju je pokrenula Komisija na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe.

         1.5.   Zainteresirane strane

               (9)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Nadalje, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođače izvoznike koji su joj poznati, kineska nadležna tijela, poznate uvoznike i korisnike za koje se zna da se postupak na njih odnosi te ih pozvala na sudjelovanje. U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila o tome da je kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom predvidjela Kanadu („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe. Stoga je Komisija o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače u Kanadi te ih pozvala na sudjelovanje.

               (10)

               Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti raspravu s Komisijom i/ili službenikom za rasprave u postupcima koji se odnose na trgovinu.

         1.6.   Uzorkovanje

               (11)

               Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti uzorkovanje proizvođača izvoznika i uvoznika u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

         1.6.1.   Uzorkovanje uvoznika

               (12)

               Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka.

               (13)

               Šest nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je na temelju najveće količine uvoza u Uniju odabrala uzorak od troje nepovezanih uvoznika. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija se o odabiru uzorka savjetovala sa svim predmetnim uvoznicima koji su joj poznati. Nijedan od njih nije dostavio nikakve primjedbe.

         1.6.2.   Uzorkovanje proizvođača izvoznika u NRK-u

               (14)

               Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u NRK-u zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je od Stalne misije NRK-a pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da s njima stupi u kontakt.

               (15)

               Devet proizvođača izvoznika iz predmetne zemlje, od kojih su dva međusobno povezana, dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. S obzirom na složenost predmeta i strukturu predmetne industrije Komisija je odlučila da nije potrebno provesti uzorkovanje. Nijedan proizvođač izvoznik nije dostavio primjedbe na uzorkovanje. Sedam od devet proizvođača izvoznika dostavilo je odgovore na upitnik, a dvoje je povuklo pristanak na suradnju.

         1.7.   Obrazac zahtjeva za tretman tržišnog gospodarstva („MET”)

               (16)

               Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija je društvu Laiwu poslala obrazac zahtjeva za MET.

         1.8.   Odgovori na upitnik

               (17)

               Komisija je poslala upitnike sedmorici proizvođača izvoznika koji su surađivali kako bi procijenila vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga. Tih sedam proizvođača izvoznika dostavilo je odgovore. Komisija je društvu Laiwu poslala zaseban upitnik kako bi procijenila trajnu prirodu promijenjenih okolnosti u pogledu dampinga. Društvo je dostavilo odgovor.

         1.9.   Posjeti radi provjere

               (18)

               Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga, iz njega proizišle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:
               (a)   proizvođači iz Unije

                           —

                           S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgija,

                           —

                           Jungbunzlauer Austria AG, Beč, Austrija,

                           —

                           Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Njemačka;

                     (b)   uvoznici

                           —

                           Azelis SA, Luxembourg, Luksemburg,

                           —

                           RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Njemačka;

                     (c)   korisnici

                           —

                           Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francuska,

                           —

                           Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švicarska,

                           —

                           Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemska;

                     (d)   proizvođači izvoznici iz NRK-a

                           —

                           Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,

                           —

                           Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,

                           —

                           RZBC Group, Rizhao,

                           —

                           Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;

                     (e)   proizvođači u analognoj zemlji

                           —

                           Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.

         1.10.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

               (19)

               Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

         2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   2.1.   Predmetni proizvod

               (20)

               Predmetni je proizvod limunska kiselina (uključujući trinatrij citrat dihidrat) podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstana u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00 („predmetni proizvod”).

               (21)

               Limunska kiselina upotrebljava se kao acidulant i regulator kiselosti s velikim brojem primjena, npr. u pićima, hrani, deterdžentima, kozmetičkim i farmaceutskim preparatima. Glavne sirovine za njezinu proizvodnju jesu šećer/šećer od šećerne trske, tapioka, kukuruz ili glukoza (dobivena iz žitarica) i različiti agensi za potopljenu mikrobnu fermentaciju ugljikohidrata.

         2.2.   Istovjetni proizvod

               (22)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista fizička, kemijska i tehnička svojstva te istu namjenu:

                           1.

                           predmetni proizvod;

                           2.

                           proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a;

                           3.

                           proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Kanade, koja je služila kao analogna zemlja; i

                           4.

                           proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

               23.

               Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         3.   DAMPING

   3.1.   Vjerojatnost nastavka dampinga u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera

               (24)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li trenutačno damping te je li vjerojatan nastavak ili ponavljanje dampinga nakon mogućeg isteka mjera koje su na snazi za uvoz iz NRK-a.

         3.1.1.   Uobičajena vrijednost

   —   Analogna zemlja

               (25)

               Budući da se NRK smatrao zemljom bez tržišnog gospodarstva, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Za te je potrebe bilo potrebno odabrati analognu zemlju (vidjeti uvodnu izjavu 9.).

               (26)

               U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Kanadu kao odgovarajuću analognu zemlju i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Nijedna od njih nije dostavila primjedbe.

               (27)

               Kanada je služila kao analogna zemlja u početnom ispitnom postupku. Budući da je kanadsko društvo koje je izrazilo spremnost na suradnju bilo jedini proizvođač limunske kiseline u Kanadi i povezano s jednim od proizvođača podnositelja pritužbe, Komisija je ispitala mogućnosti za suradnju s drugim poznatim zemljama proizvođačima kao što su SAD, Brazil, Tajland i Ukrajina. Jedno brazilsko i jedno tajlandsko društvo izrazili su spremnost na suradnju, ali na kraju nisu dostavili odgovor na upitnik. Samo je jedini kanadski proizvođač limunske kiseline dostavio zatražene podatke.

               (28)

               Za razliku od SAD-a, Brazila, Tajlanda i Ukrajine, u Kanadi na snazi nema antidampinških pristojbi za uvoz limunske kiseline. Nadalje, za taj je proizvod uobičajena nulta carinska stopa (7).

               (29)

               Budući da na kanadskom tržištu postoji slobodno tržišno natjecanje, Komisija je zaključila da je Kanada odgovarajuća analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost na temelju domaće prodaje nepovezanim kupcima kanadskog proizvođača.

               (30)

               Jedna vrsta proizvoda nije se proizvodila i prodavala u analognoj zemlji zbog čega je nije bilo moguće usporediti s tom vrstom proizvoda koja se proizvodila u NRK-u i izvozila u Uniju. Stoga je uobičajenu vrijednost za tu vrstu proizvoda trebalo izračunati prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe na temelju troškova proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača iz analogne zemlje uvećanih za razumni iznos za troškove prodaje, opće i administrativne troškove („POA”) i za dobit.

         3.1.2.   Izvozna cijena

               (31)

               Komisija je utvrdila izvoznu cijenu na temelju izvoznih cijena koje su stvarno platili ili koje trebaju platiti nepovezani kupci u Uniji. Svi proizvođači izvoznici koji surađuju, osim društva Laiwu, izvozili su u Uniju izravno nepovezanim kupcima u okviru uvjeta preuzimanja obveze.

         3.1.3.   Usporedba

               (32)

               Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju cijena franko tvornica.

               (33)

               Ako je to bilo potrebno radi osiguranja poštene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, manipulativne troškove, troškove utovara te popratne troškove, troškove pakiranja, kredita i bankovnih pristojbi.

         3.1.4.   Dampinška marža

               (34)

               Komisija je za proizvođače izvoznike koji surađuju usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

               (35)

               Na temelju toga tijekom RIPR-a utvrđene su dampinške marže u iznosu do 38 % izražene u postocima cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.

               (36)

               Razina suradnje bila je visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio gotovo sav ukupan izvoz u Uniju tijekom RIPR-a.

               (37)

               Tim je izračunom utvrđen damping čak i za proizvođače izvoznike koji su podlijegali preuzimanju obveze u pogledu cijena. Podsjeća se da se najmanja uvozna cijena („NUC”) u okviru preuzimanja obveza u pogledu cijena temeljila na neštetnoj cijeni (pravilo niže pristojbe), što znači da tim preuzimanjem obveza nije u potpunosti uklonjen damping utvrđen tijekom početnog ispitnog postupka.

         3.2.   Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

   3.2.1.   Vjerojatnost nastavka dampinga

               (38)

               U pogledu utvrđivanja izvoznih cijena, u trenutačnom ispitnom postupku nastojalo se utvrditi postoji li vjerojatnost nastavka dampinga. Utvrđivanje izvoznih cijena ne može biti ograničeno na ispitivanje prethodnog ponašanja izvoznika, nego se mora ispitati i vjerojatan razvoj izvoznih cijena u budućnosti. Drugim riječima, mora se utvrditi jesu li prethodne izvozne cijene pouzdani pokazatelj vjerojatnih budućih izvoznih cijena. U tom kontekstu podsjeća se da pet društava izvozi u Uniju u okviru preuzete obveze u pogledu cijena. Komisija je stoga ispitala jesu li ta preuzimanja obveze u prošlosti utjecala na izvozne cijene i na taj način ih učinila nepouzdanima za potrebe utvrđivanja budućeg izvoznog ponašanja.

               (39)

               Kako bi se ispitalo jesu li cijene izvoza u Uniju bile pouzdane i s obzirom na postojanje preuzimanja obveza u pogledu cijena, cijene izvoza u Uniju analizirane su u odnosu na NUC u okviru preuzetih obveza. Zapravo je bilo nužno utvrditi jesu li cijene izvoza u Uniju bile utvrđene na određenoj razini ponajviše zbog NUC-a utvrđenog na temelju preuzetih obveza u pogledu cijena, a time i jesu li bile održive ili nisu. U tom je pogledu Komisija na temelju ponderirane prosječne cijene na razini svakog društva razmotrila jesu li cijene izvoza u Uniju bile znatno više od NUC-a ili nisu. Komisija je razmotrila te cijene i u odnosu na cijene izvoza u treće zemlje.

               (40)

               Za sva društva koja su preuzela obvezu u pogledu cijena, cijene izvoza u Uniju bile su u prosjeku na razini NUC-a. Uz to, njihove cijene izvoza u Uniju bile su znatno više od cijena izvoza u treće zemlje. Posljedično, vrlo je vjerojatno da bi se u izostanku preuzimanja obveza cijene izvoza u Uniju približile razini cijena izvoza u ostale treće zemlje.

               (41)

               Stoga se smatralo da je na cijene izvoza u Uniju društava koja su preuzela obveze u pogledu cijena tijekom RIPR-a utjecalo to preuzimanje obveze zbog čega te cijene nisu bile dovoljno pouzdane za potrebe utvrđivanja vjerojatnosti nastavka dampinga u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera.

               (42)

               U nedostatku pouzdane izvozne cijene za te kineske proizvođače izvoznike zbog postojanja preuzimanja obveze u pogledu cijena u ovom predmetu, Komisija je razmotrila drugu mogućnost za utvrđivanje izvozne cijene za potrebe procjene vjerojatnosti nastavka dampinga. Budući da su proizvođači izvoznici koji surađuju prodavali limunsku kiselinu na svjetskom tržištu, Komisija je ispitala jesu li izvozne cijene koje su stvarno platile ili koje trebaju platiti sve treće zemlje tijekom RIPR-a bile dampinške.

               (43)

               Komisija je usporedila te izvozne cijene s uobičajenom vrijednošću utvrđenom u analognoj zemlji (vidjeti uvodnu izjavu 26. et seq). Na taj način utvrđene dampinške marže iznose između 43 % i 85 %. Te su dampinške marže veće od onih utvrđenih na temelju cijena izvoza u Uniju tijekom RIPR-a (vidjeti uvodnu izjavu 36.).

         3.2.2.   Proizvodni kapacitet i potrošnja u predmetnoj zemlji

               (44)

               U zahtjevu za reviziju podnositelji zahtjeva procijenili su da je rezervni proizvodni kapacitet za limunsku kiselinu u NRK-u veći od ukupne godišnje potražnje za limunskom kiselinom u EU-u. Ukupni kapacitet za limunsku kiselinu procijenjen je na 1 800 000 tona. Komisija smatra da su podnositelji zahtjeva u procjenama precijenili taj rezervni kapacitet.

               (45)

               Unatoč tome, ispitnim postupkom pokazalo se da ti kineski proizvođači izvoznici zaista raspolažu znatnim rezervnim kapacitetom. Rezervni kapacitet proizvođača izvoznika koji surađuju u NRK-u iznosi oko 192 000 tona, što približno iznosi 41 % potrošnje u EU-u.

               (46)

               Nadalje, u studiji specifičnoj za industriju, tj. Priručniku kemijske ekonomike IHS-a (8), na koji su tijekom ispitnog postupka upućivale razne strane, procjena ukupnog godišnjeg kapaciteta u NRK-u u 2012. na razini je višestruko većoj od potrošnje na tržištu Unije. NRK je činio „59 % svjetske proizvodnje u 2012. te 69 % svjetskog kapaciteta, 74 % izvoza i 12 % potrošnje u 2012.” (9). Ti podaci upućuju na to da NRK sveukupno ima znatan proizvodni kapacitet.

               (47)

               Iako se očekuje da će se potrošnja u NRK-u povećati, u Priručniku kemijske ekonomike IHS-a procijenjeno je da će ukupna godišnja potrošnja u Kini biti znatno niža od potrošnje na tržištu Unije. Taj porast do 2018. neće premašiti trenutačnu potrošnju u Uniji.

               (48)

               Ti podaci potvrđuju da su kineska proizvodnja i kapacitet namijenjeni uglavnom za izvoz.

         3.2.3.   Odnos između cijena u Uniji i cijena u predmetnoj zemlji

               (49)

               Prema podacima o cijenama limunske kiseline prikupljenima tijekom ispitnog postupka kineske domaće cijene bile su oko 48 % niže od cijena na tržištu Unije u cjelini.

               (50)

               Tržište Unije stoga je i dalje privlačno za izvoz kineskih proizvođača izvoznika.

         3.2.4.   Odnos između cijena izvoza u treće zemlje i cijena na tržištu Unije

               (51)

               Tijekom RIPR-a cijene izvoza na tržišta trećih zemalja bile su u prosjeku 40 % niže od cijena izvoza u Uniju.

               (52)

               Postoji jak cjenovni poticaj za preusmjeravanje izvoza kineskih izvoznika u Uniju u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

               (53)

               Taj zaključak dodatno potkrepljuje razina cijena izvoza društva Laiwu u Uniju te razlika između cijena koje društvo Laiwu naplaćuje za izvoz u Uniju i za izvoz u treće zemlje.

               (54)

               Niske cijene ograničenih količina izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku jednako tako potkrepljuju prethodni zaključak.

         3.2.5.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

               (55)

               Ukupni proizvodni kapacitet (uključujući rezervni kapacitet) u NRK-u u usporedbi s veličinom tržišta Unije upućuje na to da bi se izvoz u Uniju vjerojatno povećao stave li se mjere izvan snage. Taj bi se izvoz vjerojatno nastavio po izrazito dampinškim cijenama.

               (56)

               Nakon objave zainteresirane strane osporile su nalaze da cijene za tržište EU-a ispod najmanje uvozne cijene (NUC) tijekom prošlih godina nisu održive i stoga bi se znatno snizile, pa bi se čak mogle približiti razini izvoznih cijena za treće zemlje. Osporile su i nalaz da bi se bez obnovljenih mjera kineski izvoz, koji je stabilan, količinski vjerojatno povećao te da bi se i dalje ostvarivao po dampinškim cijenama. Ispitnim postupkom jasno je utvrđeno da se damping nastavlja čak i na temelju izvoznih cijena koje se smatraju nepouzdanima zato što su napuhane najmanjim uvoznim cijenama iz preuzetih obveza. Utvrđeno je da su te cijene znatno više od izvoznih cijena za druga tržišta svih proizvođača izvoznika koji su preuzeli obveze. Ti proizvođači izvoznici redovito izvoze po cijenama koje su niže od cijena za EU. Nadalje, podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da se dampinški uvoz po niskim cijenama iz NRK-a u Uniju povećao za 37 % u razdoblju između 2004. i dvanaestomjesečnog razdoblja koje je završilo u lipnju 2007. (razdoblje početnog istražnog postupka) (10). Svi ti podatci, uz znatan neiskorišteni rezervni kapacitet u NRK-u koji se ne dovodi u pitanje, jasno govore u prilog nalazima da će se u slučaju ukidanja mjera izvoz u Uniju vjerojatno nastaviti s dampinškim cijenama i uz povećane količine.

         3.3.   Parcijalna privremena revizija ograničena na damping za društvo Laiwu

   3.3.1.   Uobičajena vrijednost

   3.3.1.1.   Tretman tržišnog gospodarstva („MET”)

               (57)

               U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe Komisija je utvrdila može li se uobičajena vrijednost odrediti u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6. Osnovne uredbe kad bi društvo Laiwu ispunjavalo kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te bi mu se stoga mogao odobriti MET.

               (58)

               Ti kriteriji ukratko su određeni u nastavku u sažetom obliku samo radi lakšeg snalaženja:

                           —

                           poslovne odluke i troškovi donose se kao odgovor na tržišne signale i bez znatnog uplitanja država, a u troškovima glavnih ulaznih sirovina znatno se odražavaju tržišne vrijednosti,

                           —

                           poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se upotrebljavaju za sve potrebe,

                           —

                           nema znatnijeg narušavanja tržišnog natjecanja iz prijašnjeg sustava bez tržišnog gospodarstva,

                           —

                           pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini, i

                           —

                           promjena valuta provodi se po tržišnim stopama.

               (59)

               Kako bi utvrdila jesu li ispunjeni kriteriji iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe, Komisija je od društva Laiwu zatražila da ispuni obrazac zahtjeva za MET. Društvo Laiwu dostavilo je odgovor unutar zadanog roka. Komisija je provjerila dostavljene podatke u poslovnim prostorijama društva Laiwu.

               (60)

               Komisija je utvrdila da društvo Laiwu nije ispunilo 2. i 3. kriterij za MET u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe.

               (61)

               U pogledu 2. kriterija društvo nije uspjelo dokazati da vodi potpun sustav računovodstvenih podataka u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Uz to, u sustavu tog društva nedostajali su bitni dokumenti na temelju kojih bi se dokazalo da je taj sustav podataka točan i potpun. Društvo nije imalo dokumente kojima bi dokazalo određene unose u svojim računima. Nadalje, u njegovim financijskim izvještajima nije bilo izvještaja o promjenama kapitala za određena razdoblja. Zbog tih je nedostataka narušeno načelo vjerodostojnog prikazivanja računovodstvenih podataka i financijskih izvještaja te, što je još važnije, revizor to nije uočio. Posljedično, ni vođenje računovodstvene evidencije ni revizija nisu provedeni u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima.

               (62)

               Društvo Laiwu tvrdilo je da su njegovi računovodstveni podatci dostatno jasni za potrebe kineskih općeprihvaćenih računovodstvenih standarda. Društvo je usto tvrdilo i da nedosljednosti navedene u dokumentu o objavi MET-a nisu utjecale na pouzdanost njegovih računa. Društvo je smatralo da je računovodstvene standarde potrebno sagledati u kontekstu njihove namjene (npr. zaštite ulagača).

               (63)

               Komisija napominje da je u članku 2. stavku 7. točki (c) drugoj alineji Osnovne uredbe navedeno da poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. To zaista jest formalni zahtjev. Suprotno tvrdnji društva, računovodstvo mora biti u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima neovisno o statusu društva kako je utvrđen na temelju nacionalnog računovodstvenog prava.

               (64)

               Komisija nadalje smatra da računi društva Laiwu nisu vođeni u skladu s kineskim računovodstvenim pravom jer revizor nije imao primjedbe na kršenje kineskog računovodstvenog prava navedeno u uvodnoj izjavi 61.

               (65)

               S obzirom na prethodno navedeno, te je tvrdnje potrebno odbaciti.

               (66)

               U pogledu 3. kriterija društvo nije uspjelo dokazati da nije podlijegalo znatnim narušavanjima prenesenima iz netržišnog gospodarskog sustava. Točnije, društvo ostvaruje povlastice kao „poduzeće visoke i nove tehnologije” od povlaštenog režima poreza na dobit za poduzeća, što znatno utječe na njegovo financijsko stanje.

               (67)

               Društvo Laiwu tvrdilo je da se 3. kriterij za MET ne može odnositi na taj povlašteni porezni režim jer je taj režim oblik subvencije.

               (68)

               Komisija napominje da se procjenom u okviru 3. kriterija za MET nastoji utvrditi djeluju li na proizvođače znatna narušavanja tržišta prenesena iz prethodnog netržišnog gospodarskog sustava.

               (69)

               Državna potpora koju društvo Laiwu prima u obliku povlaštene stope poreza povlastica je trajne prirode na temelju članka 28. Zakona o porezu na dobit za poduzeća donesenog 2007. Ta se povlastica temelji na preambuli Ustava NRK-a, prema kojem „Partija mora podržavati i poboljšavati osnovni gospodarski sustav, u kojem javno vlasništvo igra glavnu ulogu, a usporedno se razvijaju različiti gospodarski sektori…”.

               (70)

               Jedna od svrha povlastice jest privlačenje kapitala po sniženim stopama. Zbog toga nastaje narušavanje kapitalnih tržišta. Sustav poreza na dobit kojim se daje prednost određenim društvima, a vlada ga smatra strateškim, upućuje na to da taj porezni sustav ne pripada tržišnom gospodarstvu, nego na njega i dalje znatno utječe državno planiranje, što je svojstvo netržišnog gospodarskog sustava. Komisija smatra da su narušavanja proizišla iz tog smanjenja poreza jednako tako značajna jer se zbog njih mijenja iznos dobiti prije oporezivanja koju društvo mora ostvariti kako bi bilo privlačno ulagačima.

               (71)

               S obzirom na prethodno navedeno, te je tvrdnje potrebno odbaciti.

               (72)

               Komisija je objavila rezultate ispitivanja u vezi s MET-om društvu Laiwu, nadležnim tijelima NRK-a i podnositeljima zahtjeva. Komisija ih je pozvala da dostave primjedbe i zatraže raspravu. Primljene primjedbe nisu bile takve prirode da bi promijenile privremene nalaze Komisije.

               (73)

               Društvo Laiwu tvrdilo je da je Komisija predložila da se MET odbije zbog razloga različitih od onih koji su doveli do pokretanja ispitnog postupka. Prema mišljenju društva Komisija je trebala ograničiti procjenu MET-a na 1. kriterij za MET.

               (74)

               Kao prvo, potrebno je napomenuti da je u članku 2. stavku 7. točki (c) navedeno pet kumulativnih kriterija koje je sve potrebno ispuniti kako bi se odobrio MET. Osim toga, teret dokazivanja na društvu je koje je zatražilo MET.

               (75)

               Uz to, u točki 5.2. obavijesti o pokretanju postupka (11) navedeni su razlozi za pokretanje koji se odnose na povećanje proizvodnog kapaciteta društva Laiwu i prošireni opseg proizvoda koji to društvo prodaje. Obaviješću o pokretanju postupka ni na koji se način ne ograničuje ispitni postupak na procjenu 1. kriterija za MET. Nadalje, prima facie dokazi procjenjuju se zasebno kako bi se opravdalo pokretanje ispitnog postupka. Procjena MET-a na temelju članka 2. stavka 7. Osnovne uredbe potpuna je procjena posluje li određeni proizvođač u uvjetima tržišnog gospodarstva kako je navedeno u točki 6.1.1.2. obavijesti o pokretanju postupka.

               (76)

               Konačno, Komisija napominje da je društvo Laiwu dostavilo obrazac zahtjeva za MET u kojem je tvrdilo da je ispunilo svih pet kriterija za MET. Na temelju relevantnih odredaba Osnovne uredbe od društva koje podnosi zahtjev za MET zahtijeva se da uspješno dokaže da posluje u uvjetima tržišnog gospodarstva, tj. na tom je društvu teret da na odgovarajući način dostatnim dokazima potkrijepi zahtjev za MET. Stoga je tvrdnja društva Laiwu odbačena.

               (77)

               Nakon što je državama članicama u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) dostavila podatke o analizi zahtjeva za MET, Komisija je obavijestila zainteresirane strane o konačnom utvrđivanju MET-a.

         3.3.1.2.   Analogna zemlja

               (78)

               U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost za društvo Laiwu utvrđena je na temelju cijene u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom. U tu je svrhu Komisija kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom odabrala Kanadu (vidjeti uvodnu izjavu 26. et seq).

               (79)

               Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost na temelju domaće prodaje nepovezanim kupcima kanadskog proizvođača.

         3.3.2.   Izvozna cijena

               (80)

               Komisija je utvrdila izvoznu cijenu na temelju cijena koje su stvarno platili ili koje trebaju platiti nepovezani kupci u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

         3.3.3.   Usporedba

               (81)

               Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica.

               (82)

               Ako je to bilo potrebno radi osiguranja poštene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, manipulativne troškove, troškove utovara te popratne troškove, troškove pakiranja, kredita i bankovnih pristojbi.

         3.3.4.   Dampinška marža

               (83)

               Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

               (84)

               Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža za društvo Laiwu izražena u postocima cijena CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 37,8 %.

         3.3.5.   Trajna priroda promijenjenih okolnosti

               (85)

               U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe Komisija je analizirala može li se za promjenu u okolnostima u pogledu dampinga objektivno reći da je trajne prirode.

               (86)

               Razvoj društva Laiwu od najmanjeg do najvećeg proizvođača izvoznika u EU smatra se promjenom trajne prirode. To je društvo u odgovoru na upitnik i potvrdilo da će zadržati količinu izvoza i da neće promijeniti obrazac izvoza.

         4.   ŠTETA

   4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

               (87)

               Istovjetni su proizvod u Uniji tijekom RIPR-a proizvodila dva proizvođača. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

               (88)

               Budući da industriju Unije čine samo dva proizvođača, sve brojke povezane s osjetljivim podacima morale su biti prikazane u obliku indeksa ili raspona radi zaštite povjerljivosti podataka.

         4.2.   Potrošnja u Uniji

               (89)

               Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji zbrajanjem prodaje industrije Unije na tržištu Unije s uvozom iz NRK-a i ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata i odgovora na upitnike.

               (90)

               Potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 1.

                  Potrošnja u Uniji

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           RIPR

                           Potrošnja u tonama (rasponi)

                           450 000–500 000

                           430 000–480 000

                           470 000–520 000

                           450 000–500 000

                           Indeks

                              100

                              95

                              105

                              101

                              Izvor: Odgovori na upitnik i Eurostat

               (91)

               Potrošnja tijekom razmatranog razdoblja mijenjala se za +/– 5 %. Međutim, taj razvoj ne pokazuje jasno kretanje kroz razmatrano razdoblje.

         4.3.   Uvoz iz predmetne zemlje

   4.3.1.   Količina i tržišni udjel uvoza iz predmetne zemlje

               (92)

               Komisija je utvrdila količinu uvoza na temelju podataka Eurostata i odgovora na upitnike. Tržišni udjel uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno uvodnoj izjavi 88. et seq.

               (93)

               Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 2.

                  Količina uvoza i tržišni udjel

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           RIPR

                           Količina uvoza iz predmetne zemlje u tonama

                           202 391

                           176 451

                           206 222

                           183 026

                           Indeks

                              100

                              87

                              102

                              90

                           Tržišni udjel (raspon)

                           40 %–45 %

                           36 %–41 %

                           38 %–43 %

                           35 %–40 %

                           Indeks tržišnog udjela

                              100

                              92

                              97

                              90

                              Izvor: Eurostat

               (94)

               Količina uvoza mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja. Činilo se da te promjene donekle prate kretanje potrošnje u Uniji. Kada je potrošnja u 2011. bila niska, uvoz iz Kine bio je na najnižoj razini. Kada je potrošnja u 2012. bila najveća, i kineski je uvoz dosegnuo najvišu razinu.

               (95)

               Kineski uvoz nije pratio to kretanje samo tijekom RIPR-a, kada je bio oko 10 % niži nego u 2010. unatoč usporedivoj potrošnji u Uniji. Unatoč tom smanjenju, kineski je uvoz zadržao znatan tržišni udjel od između 35 % i 45 % na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja.

         4.3.2.   Cijene uvoza iz predmetne zemlje i obaranje cijena

               (96)

               Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 3.

                  Uvozne cijene

                           (EUR/toni)

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           RIPR

                           NRK

                           806

                           938

                           1 000

                           933

                           Indeks

                              100

                              116

                              124

                              116

                              Izvor: Eurostat

               (97)

               Uvozne cijene kineske limunske kiseline povećale su se za 24 % između 2010. i 2012. nakon čega su se smanjile za osam postotnih bodova između 2012. i RIPR-a. Tijekom razmatranog razdoblja te su cijene pratile razvoj cijena sirovina kao što je kukuruz.

               (98)

               Nakon objave jedna zainteresirana strana osporila je točnost podataka Eurostata, ali pritom nije dostavila nikakve konkretne dokaze u prilog svojim navodima. Stoga se ta tvrdnja ne može prihvatiti.

               (99)

               Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom RIPR-a uspoređujući:

                           1.

                           ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

                           2.

                           odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda uvoza kineskih proizvođača koji surađuju prema prvom nepovezanom kupcu, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za uobičajene carinske pristojbe i troškove uvoza.

               (100)

               Za proizvođače izvoznike koji ne sudjeluju u preuzimanju obveze iz uvodne izjave 2. za usporedbu je upotrijebljena cijena prema prvom nepovezanom kupcu u Uniji. Za proizvođače izvoznike koji sudjeluju u preuzimanju obveze u pogledu cijena nije bilo moguće upotrijebiti cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u Uniji jer su na njih utjecali uvjeti tog preuzimanja obveze u pogledu cijena. Za te je izvoznike obaranje cijena utvrđeno na temelju cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u trećim zemljama.

               (101)

               Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je i za strane koje ne sudjeluju u preuzimanju obveze obaranje cijena trebalo utvrditi na temelju cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u trećim zemljama. Međutim, ispitnim postupkom pokazano je da su strane koje ne sudjeluju u preuzimanju obveze naplaćivale znatno niže cijene od cijena koje su naplaćivale strane koje su preuzele obvezu. To upućuje na zaključak da na njihove cijene ne utječe preuzimanje obveze te se stoga mogu upotrijebiti za utvrđivanje obaranja cijena.

               (102)

               Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i prema potrebi odgovarajuće prilagođena za troškove provizije i usitnjavanja.

               (103)

               Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da prilagodba za usitnjavanje više nije opravdana jer limunsku kiselinu podrijetlom iz Kine više nije potrebno usitnjavati. Međutim, ispitnim postupkom utvrđeno je da, iako usitnjavanje nije uvijek nužno, i dalje postoje slučajevi kada je to potrebno, što opravdava primjenu prilagodbe.

               (104)

               Za proizvođače izvoznike koji nisu surađivali nije bilo moguće utvrditi obaranje cijena na temelju cijena po vrsti proizvoda jer ti podaci nisu bili dostupni. Stoga je obaranje cijena utvrđeno usporedbom ukupnih ponderiranih prosječnih prodajnih cijena i za proizvođače u Uniji i za kineske proizvođače izvoznike koji ne surađuju.

               (105)

               Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije tijekom RIPR-a. Taj je rezultat pokazao ukupnu ponderiranu prosječnu maržu obaranja cijena u iznosu između 20 % i 45 %.

         4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

   4.4.1.   Opća napomena

               (106)

               U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

         4.4.2.   Proizvodnja, proizvodni kapaciteti iskorištenost kapaciteta

               (107)

               Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 4.

                  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           RIPR

                           Količina proizvodnje u tonama (rasponi)

                           270 000–300 000

                           290 000–320 000

                           300 000–330 000

                           300 000–330 000

                           Indeks

                              100

                              106

                              108

                              107

                           Proizvodni kapacitet u tonama (rasponi)

                           300 000–350 000

                           300 000–350 000

                           300 000–350 000

                           300 000–350 000

                           Indeks

                              100

                              101

                              101

                              101

                           Iskorištenost kapaciteta – indeks

                              100

                              105

                              106

                              106

                              Izvor: Odgovori na upitnik

               (108)

               Količina proizvodnje općenito se razvijala pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Povećala se za 6 % između 2010. i 2011. uz manje promjene u kasnijim razdobljima.

               (109)

               Budući da se proizvodni kapacitet gotovo nije promijenio, iskorištenost kapaciteta odražavala je razvoj količine proizvodnje. Iskorištenost kapaciteta znatno se povećala za 5 % između 2010. i 2011. te se u sljedećim razdobljima gotovo nije mijenjala.

         4.4.3.   Količina prodaje i tržišni udjel

               (110)

               Količina prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 5.

                  Količina prodaje i tržišni udjel

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           RIPR

                           Ukupna količina prodaje na tržištu Unije – indeks

                              100

                              108

                              108

                              108

                           Tržišni udjel – indeks

                              100

                              111

                              102

                              107

                              Izvor: Odgovori na upitnik

               (111)

               Industrija Unije uspjela je povećati količinu prodaje za 8 % između 2010. i 2011. Nakon toga obujam prodaje ostao je na istoj razini do RIPR-a.

               (112)

               Tržišni udjel razvijao se na sličan način te se povećao za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Na tržišni su udjel u 2011. i 2012. utjecale promjene potrošnje u Uniji opisane u uvodnoj izjavi 91.

         4.4.4.   Rast

               (113)

               Industrija Unije uspjela je povećati i količinu prodaje za 8 % i tržišni udjel za 7 %. Količina proizvodnje istodobno se povećala na sličan način. Stoga je industrija Unije mogla iskoristiti prilike za rast i povećati tržišni udjel na relativno stabilnom tržištu.

         4.4.5.   Zapošljavanje i produktivnost

               (114)

               Zapošljavanje i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 6.

                  Zapošljavanje i produktivnost

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           RIPR

                           Broj zaposlenika – indeks

                              100

                              101

                              105

                              106

                           Produktivnost (tona po zaposleniku) – indeks

                              100

                              105

                              102

                              101

                              Izvor: Odgovori na upitnik

               (115)

               Zapošljavanje se razvijalo pozitivno tijekom razmatranog razdoblja i povećalo se za 6 %. Istodobno, produktivnost po zaposleniku ostala je relativno stabilna tijekom razmatranog razdoblja.

         4.4.6.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

               (116)

               Dampinške marže utvrđene su znatno iznad razine de minimis. Utjecaj veličine stvarnih dampinških marži na industriju Unije ipak je bio ublažen jer je preuzimanje obveze u pogledu cijena utjecalo na razinu cijene brojnih kineskih proizvođača izvoznika. Za ostale proizvođače izvoznike štetni je učinak ublažen učinkom pristojbi. Stoga se može zaključiti da se industrija Unije oporavila od štete prouzročene prethodnim dampingom kineskih proizvođača izvoznika.

         4.4.7.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

               (117)

               Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 7.

                  Prodajne cijene u Uniji

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           RIPR

                           Jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/toni) – rasponi

                           1 000–1 150

                           1 050–1 200

                           1 150–1 300

                           1 150–1 300

                           Indeks

                              100

                              103

                              113

                              115

                           Jedinični trošak proizvodnje (EUR/toni) – rasponi

                           750–900

                           850–1 000

                           850–1 000

                           850–1 000

                           Indeks

                              100

                              113

                              111

                              115

                              Izvor: Odgovori na upitnik

               (118)

               Ponderirani prosječni jedinični trošak proizvodnje povećao se za 13 % između 2010. i 2011. te se nakon toga povećao za još dva postotna boda do RIPR-a.

               (119)

               Prodajne cijene razvijale su se na sličan način, ali oko godinu dana kasnije. Industrija Unije tek je u 2012. mogla u potpunosti prenijeti na kupce povećanje svojih troškova nastalo u 2011. To je dovelo do manje profitabilnosti u 2011. kako je prikazano u uvodnoj izjavi 120. et seq u nastavku.

         4.4.8.   Troškovi rada

               (120)

               Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 8.

                  Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           RIPR

                           Prosječne plaće po zaposleniku – indeks

                              100

                              103

                              114

                              118

                              Izvor: Odgovori na upitnik

               (121)

               Prosječni troškovi rada po zaposleniku ukupno su se povećali za 18 %, uglavnom zahvaljujući znatnom povećanju od 11 postotnih bodova između 2011. i 2012.

         4.4.9.   Zalihe

               (122)

               Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 9.

                  Zalihe

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           RIPR

                           Završne zalihe u tonama – rasponi

                           14 000–16 000

                           14 000–16 000

                           17 000–19 000

                           22 000–24 000

                           Indeks

                              100

                              101

                              121

                              155

                              Izvor: Odgovori na upitnik

               (123)

               Završne zalihe proizvođača iz Unije znatno su se povećale tijekom razmatranog razdoblja. Na veću razinu zaliha na kraju RIPR-a utjecali su sezonski čimbenici. Iako su završne zalihe za ostala razdoblja evidentirane krajem prosinca, za kraj RIPR-a evidentiraju se krajem lipnja, netom prije razdoblja veće potražnje zbog povećane potrošnje pića i relativno niske proizvodnje zbog nadolazećih ljetnih praznika. Stoga je normalno da u tom dijelu godine postoji nešto viša razina zaliha.

         4.4.10.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (124)

               Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 10.

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           RIPR

                           Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (raspon)

                           12 %–17 %

                           7 %–12 %

                           12 %–17 %

                           12 %–17 %

                           Indeks

                              100

                              69

                              103

                              103

                           Novčani tok – indeks

                              100

                              50

                              86

                              80

                           Ulaganja – indeks

                              100

                              162

                              123

                              106

                           Povrat ulaganja – raspon

                           30 %–40 %

                           15 %–25 %

                           25 %–35 %

                           25 %–35 %

                           Indeks

                              100

                              59

                              93

                              90

                              Izvor: Odgovori na upitnik

               (125)

               Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost je bila na stabilnoj razini tijekom gotovo cijelog razmatranog razdoblja. Profitabilnost koju je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog je razdoblja premašila ciljnu dobit utvrđenu u početnom ispitnom postupku.

               (126)

               Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Njegov je razvoj bio na zadovoljavajućim razinama tijekom razmatranog razdoblja.

               (127)

               Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Njegov je razvoj uvelike odražavao razvoj profitabilnosti te je ostao na zadovoljavajućim razinama tijekom gotovo cijelog razmatranog razdoblja.

               (128)

               Nijedan od proizvođača iz Unije nije prijavio poteškoće s prikupljanjem kapitala tijekom razmatranog razdoblja.

         4.4.11.   Zaključak o šteti

               (129)

               Većina pokazatelja štete kao što su proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, količina prodaje, zapošljavanje, troškovi rada i prodajne cijene razvijali su se pozitivno. Iako je kretanje financijskih pokazatelja kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja bilo mješovito, njihove su apsolutne razine zadovoljavajuće i ne pokazuju znakove štete.

               (130)

               Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da se industrija Unije oporavila od štete proizišle iz prethodnog dampinga i ne trpi materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         4.5.   Vjerojatnost ponavljanja štete

               (131)

               Prethodna kretanja u pogledu cijena i količine uvoza predmetnog proizvoda iz Kine pokazuju da su, iako su kineski izvoznici zadržali znatnu prisutnost na tržištu Unije, mjere na snazi (pristojba i preuzimanje obveze) dovele do povećanja cijena i smanjenja količina. Industrija Unije bila je glavni korisnik tog razvoja, a tržišna prisutnost ostalih trećih zemalja ostala je relativno ograničena. To upućuje na to da je uklanjanje štete uglavnom posljedica postojanja mjera na snazi.

               (132)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., proizvođači izvoznici iz NRK-a imaju rezervni kapacitet zahvaljujući kojem bi mogli vrlo brzo povećati svoj izvoz. Uz to, zbog isplativijih cijena na tržištu EU-a u usporedbi s većinom tržišta trećih zemalja, vjerojatno je da bi se znatne količine koje se trenutačno izvoze u te zemlje mogle preusmjeriti na tržište EU-a dopusti li se da isteknu antidampinške mjere.

               (133)

               Osim toga, veća međunarodna tržišta kao što su SAD, Brazil, Tajland i Ukrajina uvela su antidampinške pristojbe protiv kineske limunske kiseline. Stoga će kineskim proizvođačima izvoznicima biti teže prodavati na tim tržištima nego na nezaštićenom tržištu EU-a dopusti li se da antidampinške mjere isteknu.

               (134)

               Uz to, razine cijena kineskih proizvođača izvoznika koji ne podliježu preuzetim obvezama u pogledu cijena znatno su obarale cijene industrije Unije za 20 %–45 %. Slično tome, cijene koje su proizvođači izvoznici koji podliježu preuzetim obvezama u pogledu cijena naplaćivali tržištima trećih zemalja obarale su cijene industrije EU-a za 20 %–39 %. To pokazuje razine cijena s kojima bi u nedostatku mjera kineski proizvođači izvoznici vjerojatno ušli na tržište Unije.

               (135)

               Vjerojatnost jeftinog kineskog izvoza u nedostatku mjera potvrđuju brojni antidampinški ispitni postupci protiv kineske limunske kiseline u drugim zemljama navedeni u uvodnoj izjavi 133.

               (136)

               Kineski proizvođači izvoznici imaju mogućnost znatno povećati već znatan tržišni udjel po cijenama koje znatno obaraju cijene industrije Unije na štetu industrije Unije.

               (137)

               Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da kineski proizvođači izvoznici svoje cijene vjerojatno ne bi snizili na razine cijena koje prevladavaju na tržištima drugih trećih zemalja. Međutim, ta tvrdnja nije potkrijepljena činjenicama u ispitnom postupku. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 134., marže obaranja cijena utvrđene za kineske proizvođače izvoznike koji nisu sudjelovali u preuzimanju obveze na tržištu Unije (20 %-45 %) vrlo su slične onima koje su utvrđene za kineske proizvođače izvoznike koji su preuzeli obveze na tržištima trećih zemalja (20 %-39 %). Stoga je vjerojatno da će se u nedostatku mjera kineske cijene na tržištu Unije približiti cijenama kineskih proizvođača izvoznika na drugim tržištima.

               (138)

               Stoga se može zaključiti da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka tih mjera.

         5.   INTERES UNIJE

               (139)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li uvođenje antidampinških mjera na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a nakon nalaza trenutačne revizije zbog predstojećeg isteka mjera bilo u interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih interesa koji su uključeni uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika. Sve zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.

         5.1.   Interes industrije Unije

               (140)

               Oba proizvođača iz Unije koja zajedno čine 100 % proizvodnje u Uniji surađivala su u ovom ispitnom postupku. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 130., industrija Unije oporavila se od štete prouzročene prethodnim dampingom.

               (141)

               Industrija Unije uspjela se oporaviti od prethodne štete zahvaljujući mjerama koje su na snazi. Istodobno, industrija Unije pokazala je da je njezin rad održiv kad ne podliježe nepoštenom tržišnom natjecanju nastalom zbog dampinškog uvoza.

               (142)

               Istodobno, uklanjanje mjera vrlo bi vjerojatno dovelo do povećanja nepoštenog tržišnog natjecanja zbog dampinškog kineskog uvoza, čime bi se doveo u opasnost nastavak rada preostalih proizvođača u industriji koja je inače održiva. Podsjeća se da su tri proizvođača iz Unije zatvorila svoja postrojenja prije uvođenja mjera protiv kineskog uvoza.

               (143)

               Stoga se zaključuje da je u interesu Unije da se zadrže mjere na snazi.

         5.2.   Interes nepovezanih uvoznika

               (144)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13., šest je nepovezanih uvoznika dostavilo odgovor na uzorkovanje. Uzorkovanje je provedeno na trima najvećim uvoznicima, ali jedan uvoznik na kraju nije dostavio smislen odgovor na upitnik. Konačni se uzorak sastojao od preostalih dvaju uvoznika.

               (145)

               Oba uvoznika trguju širokim rasponom proizvoda. Značajnost limunske kiseline u njihovu ukupnom prometu uvelike se razlikuje. Za jednog uvoznika limunska kiselina čini nebitan dio ukupnog prometa, a za drugog je ona jedan od najvažnijih proizvoda.

               (146)

               Nijedan od tih dvaju uvoznika u uzorku ne protivi se izričito mjerama na snazi, ali su upozorili na to da je trenutačna razina NUC-a previsoka, što dovodi do znatne dobiti za industriju Unije. Ti su uvoznici stoga zatražili smanjenje razine NUC-a.

         5.3.   Interes korisnika

               (147)

               Komisija je zaprimila šest potpunih odgovora od korisnika, i to uglavnom od kemijskih i farmaceutskih industrija. Iako je industrija hrane i pića nesumnjivo najveći korisnik limunske kiseline koji čini najmanje 50 % ukupne potrošnje, nijedan korisnik iz te industrije nije u potpunosti surađivao.

               (148)

               Korisnici su bili zabrinuti u pogledu sigurnosti opskrbe. Jedna se zabrinutost odnosila na nemogućnost industrije Unije da u potpunosti opskrbljuje tržište Unije. Međutim, mjerama na snazi nije zaustavljen ulazak znatne količine kineskog uvoza na tržište Unije, čime je omogućena opskrba dijela tržišta koji industrija Unije ne može opskrbljivati.

               (149)

               Za veliku skupinu korisnika kao što su industrija hrane i pića te farmaceutske industrije limunska je kiselina samo neznatno potrebna u proizvodnji njihovih proizvoda. Prema njihovu mišljenju nije jednostavno zamijeniti limunsku kiselinu, zbog čega je sigurnost opskrbe često važnija od cijene. Financijski učinak mjera na te korisnike beznačajan je zbog vrlo male važnosti limunske kiseline u njihovim strukturama troškova.

               (150)

               Za korisnike koji proizvode kemijske proizvode koji čine oko 25 % ukupne potrošnje u EU-u limunska je kiselina srednje važna te čini oko 5 % troškova sirovina. Oni misle da nije potrebno zadržati antidampinške mjere. Neki su korisnici naglasili i dobro financijsko stanje proizvođača u EU-u. Učinak mjera na te korisnike znatniji je od učinka na industriju hrane i pića te farmaceutske industrije. Unatoč tome, podaci koje su dostavili korisnici koji surađuju proizvođači kemijskih proizvoda pokazuju da su ti korisnici uspjeli ostvariti zadovoljavajuću dobit unatoč mjerama na snazi. Stoga se smatra da je učinak mjera na te korisnike ograničen.

               (151)

               Nakon objave zainteresirane strane iz industrije deterdženata tvrdile su da je troškovni udjel limunske kiseline za određene proizvode viši od navedenog prosječnog udjela od 5 %. Te strane međutim nisu dostavile dokaze kojima bi potkrijepili tvrdnju da je prosjek za industriju deterdženata konkretno drugačiji od udjela od 5 % za kemijsku industriju općenito. Stoga se smatra da su zaključci za kemijsku industriju konkretno primjenjivi i na industriju deterdženata.

               (152)

               Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su i da će buduća zabrana fosfata u deterdžentima za automatske perilice rublja od 2017. dovesti do povećane potrošnje limunske kiseline u Uniji. Premda je jasno da će dotad fosfate trebati zamijeniti drugim tvarima, još nije jasno hoće li se fosfati zamijeniti limunskom kiselinom ili nekim drugim tvarima. Te strane nisu dostavile ni činjenične dokaze o sveukupnom utjecaju navedene zamjene.

               (153)

               U smislu ravnoteže, pozitivan učinak mjera na industriju Unije nesumnjivo nadmašuje ograničen ili nebitan negativni utjecaj mjera na snazi na korisnike.

         5.4.   Izvori opskrbe na tržištu Unije

               (154)

               Zainteresirane strane žalile su se na navodni nedostatak tržišnog natjecanja na tržištu Unije. Istina je da u EU-u postoje samo dva proizvođača. Kako bi se zadovoljila potražnja korisnika u EU-u, na tržištu Unije potreban je uvoz koji najvećim dijelom dolazi iz NRK-a.

               (155)

               Međutim, to što su u Uniji ostala samo dva proizvođača, posljedica je dampinških praksi kineskih proizvođača izvoznika koje su dovele do mjera koje se revidira. Na početku razmatranog razdoblja početnog ispitnog postupka, u 2004., u Uniji je postojalo pet proizvođača koji su se na tržištu natjecali sa znatnim količinama dampinškog kineskog uvoza. Tijekom sljedećih godina (2004.–2007.), kad je Unija bila izložena velikim količinama izrazito dampinškog izvoza iz NRK-a, tri su proizvođača iz Unije bila prisiljena napustiti tržište, što je dovelo do trenutačnog duopola.

               (156)

               Od uvođenja mjera na snazi bilo je moguće zaustaviti smanjivanje broja proizvođača u Uniji. Kad bi se kineskim proizvođačima izvoznicima dopustilo da ponovno pokrenu dampinšku praksu u neograničenim količinama, industrija Unije ponovno bi počela trpjeti štetu, što bi uključivalo gubitak tržišnog udjela pred kineskim uvozom.

               (157)

               Proizvođači iz Unije nemaju dostatan kapacitet za potpuno zadovoljavanje potražnje na tržištu Unije (vidjeti prethodnu izjavu 107.). Unatoč postojanju mjera na snazi, kineski je uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije u znatnim količinama te je njegov tržišni udjel iznosio između 35 % i 45 % tijekom razmatranog razdoblja, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 93.

               (158)

               U nedostatku mjera jedina bi dva preostala proizvođača iz EU-a mogla biti jednako tako prisiljena napustiti tržište EU-a. U takvom bi scenariju korisnici u EU-u postali još ovisniji o jedinom izvoru uvoza, NRK-u, što ne bi bilo u interesu Unije s obzirom na prethodno navedenu važnost sigurnosti opskrbe.

         5.5.   Zaključak o interesu Unije

               (159)

               Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da zadržavanje mjera na snazi za uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a nije u interesu Unije.

         6.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

   6.1.   Privremena revizija ograničena na štetu

               (160)

               Većina kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju sudjeluje u preuzimanju obveze iz uvodne izjave 2. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., ispitnim postupkom revizije pokazalo se da su njihove cijene izvoza u EU utvrđene na temelju tih preuzetih obveza u pogledu cijena u okviru kojih su utvrđene najmanje uvozne cijene („NUC”). Stoga se njihove izvozne cijene nisu smatrale dostatno pouzdanima za potrebe analize vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga u specifičnim okolnostima ovog ispitnog postupka. Jednako tako, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 100., te izvozne cijene ne mogu se smatrati pouzdanim pokazateljem za provedbu pouzdanog i značajnog izračuna obaranja cijena. Zbog istog razloga te cijene nisu dostatno pouzdane za izračun nove razine uklanjanja štete.

               (161)

               Za kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje, a nije preuzeo obvezu u pogledu cijena, društvo Laiwu, preuzimanje obveze u pogledu cijena nije utjecalo na njegove izvozne cijene zbog čega te cijene nije bilo moguće upotrijebiti za utvrđivanje nove razine uklanjanja štete.

         6.2.   Razina uklanjanja štete

               (162)

               Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je prvo utvrdila iznos pristojbi koji je potreban kako bi se izbjeglo ponavljanje štete za industriju Unije.

               (163)

               Šteta se ne bi ponovila ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u odsutnosti dampinškog uvoza. Profitna marža utvrđena u tu svrhu u početnom ispitnom postupku iznosila je 6 %.

               (164)

               Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije oduzimanjem stvarne profitne marže ostvarene tijekom RIPR-a od prodajnih cijena Unije i zamijenila tu ostvarenu maržu prethodno navedenom profitnom maržom od 6 %.

               (165)

               Jedna je zainteresirana strana tvrdila da je profitna marža prije oporezivanja od 6 % preniska zato što se preostalom dobiti nakon oporezivanja zbog visoke stope poreza ne osiguravaju potrebna sredstva.

               (166)

               S tim u vezi, profitna marža upotrijebljena za utvrđivanje razine uklanjanja štete odražava profitnu maržu u slučaju kada nema dampinškog uvoza. Zainteresirana strana nije dostavila dokaze kojima bi pokazala da profitna marža od 6 %, stvarna profitna marža koju je industrija Unije ostvarila kada nije bilo dampinškog uvoza utvrđena u početnom ispitnom postupku, nije primjerena za ovu svrhu.

               (167)

               Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene društva Laiwu, kako je utvrđena za izračun obaranja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji je na tržištu Unije prodavala industrija Unije tijekom RIPR-a. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

         6.3.   Konačne antidampinške mjere

               (168)

               Potrebno je uvesti konačne antidampinške mjere za društvo Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. na uvoz predmetnog proizvoda u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 9. stavka 4. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila maržu štete i dampinšku maržu. Stopu pristojbe potrebno je postaviti na razinu dampinga ili razinu uklanjanja štete, ovisno o tome koja je niža.

               (169)

               Na temelju prethodno navedenog konačna stopa antidampinške pristojbe, izražena na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebala bi iznositi:

                           Društvo

                           Dampinška marža

                           Razina uklanjanja štete

                           Konačna antidampinška pristojba

                           Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.

                           37,8 %

                           15,3 %

                           15,3 %

               (170)

               U okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera, kao što je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, potrebno je zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a. Podsjeća se da se te mjere sastoje od pristojbe ad valorem prema različitim stopama i obvezama u pogledu cijena za određena društva.

               (171)

               Pojedinačne stope antidampinške pristojbe određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tima posebno navedenima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

               (172)

               Društva mogu zahtijevati primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijene naziv ili adresu subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (12). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da ta promjena nema utjecaj na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva ili adrese društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva ili adrese bit će objavljena u Službenom listu Europske unije.

               (173)

               Dva proizvođača izvoznika obavijestila su Komisiju o promjeni adrese. Jedan od njih obavijestio je Komisiju i o promjeni svojeg naziva. Te promjene ne utječu na njihovo poslovanje u pogledu predmetnog proizvoda.

               (174)

               Jedan proizvođač izvoznik ne bi više trebao imati pravo na pojedinačnu stopu pristojbe jer je prestao poslovati.

               (175)

               Nalazi iz uvodnih izjava 173. i 174. objavljeni su, a na njih nisu zaprimljene primjedbe.

         7.   OBLIK MJERA

               (176)

               U okviru revizije oblika mjera Komisija je razmotrila postavljanje NUC-a u okviru preuzetih obveza. Točnije, Komisija je ispitala mehanizam indeksiranja.

               (177)

               NUC je početno bio indeksiran na temelju promjena cijena kukuruza u SAD-u. Kad su uvedene početne mjere, proizvođači izvoznici koji su ponudili preuzimanje obveze u pogledu cijena nisu mogli pronaći javni referentni izvor za cijene kukuruza u EU-u. Takav je izvor sada dostupan te se smatra primjerenijim s obzirom na to da se NUC temelji na neštetnoj cijeni industrije Unije.

               (178)

               Komisija je ispitala i varijablu indeksiranja za potrošnju sirovina po toni limunske kiseline i smatrala ju je točnom.

               (179)

               Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je umjesto opisanog indeksiranja NUC-a trebalo primijeniti fiksnu minimalnu cijenu ili indeksirati na temelju cijena drugih sirovina, a ne samo kukuruza, jer svi proizvođači iz Unije ne upotrebljavaju kukuruz kao sirovinu u proizvodnji limunske kiseline. Međutim, s obzirom na znatne promjene troškova proizvodnje i cijena limunske kiseline, fiksna minimalna cijena mogla bi u kratkom roku zastarjeti i postati nerazumno visoka ili niska. Nadalje, ne smatra se primjerenim indeksirati sirovinu razmjerno stabilnih cijena dok se cijene limunske kiseline znatno mijenjaju, a pritom za tu sirovinu ne postoje pouzdani javno dostupni izvori.

               (180)

               Stoga se smatra da fiksna minimalna cijena ili indeksiranje na temelju drugih sirovina nije opravdanija od indeksiranja na temelju cijena kukuruza. Budući da kukuruz nije osnovna sirovina svim proizvođačima iz Unije, smatralo se primjerenim revidirati varijablu indeksiranja za potrošnju sirovina kako bi se bolje uzela u obzir ponderirana prosječna potrošnja kukuruza u industriji Unije i razvoj neštetne cijene industrije Unije u cjelini.

               (181)

               U okviru privremene parcijalne revizije ograničene na štetu Komisija je utvrdila novu neštetnu cijenu za industriju Unije. Na temelju toga potrebno je revidirati NUC i ažurirati ga kako bi preuzete obveze u pogledu cijena ostale na snazi.

               (182)

               Nakon konačne objave pet proizvođača izvoznika koji su surađivali, uključujući skupinu proizvođača izvoznika za koje trenutačno važi preuzeta obveza, zajedno s Kineskom gospodarskom komorom za metale, minerale i kemikalije (vidjeti uvodne izjave 2. i 3.), ponudili su novo prihvatljivo preuzimanje obveze u vezi s cijenom.

               (183)

               Komisija je Provedbenom odlukom (EU) 2015/87 (13), prihvatila te nove ponude za preuzimanje obveza kojima su zamijenjene preuzete obveze na snazi. Novim ponudama o preuzimanju obveza uklanja se štetni učinak dampinga i u dovoljnoj mjeri ograničava rizik izbjegavanja mjera.

               (184)

               Kako bi se Komisiji i carinskim tijelima dodatno omogućio učinkovit nadzor poštovanja preuzetih obveza nad trgovačkim društvima, kada se zahtjev za puštanjem u slobodni promet predoči nadležnom carinskom tijelu, izuzeće od antidampinških mjera mora biti uvjetovano:

                           i.

                           predočenjem računa na temelju preuzete obveze, što je račun koji sadržava barem dijelove s popisa i izjavu propisanu u Prilogu;

                           ii.

                           činjenicom da uvezenu robu proizvode, otpremaju i za nju izdaju račun navedena društva izravno prvom nepovezanom kupcu u Uniji; i

                           iii.

                           činjenicom da roba prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju preuzete obveze.

                     Ako prethodno navedeni uvjeti nisu ispunjeni, odgovarajuća antidampinška pristojba primjenjuje se u trenutku prihvaćanja izjave za puštanje u slobodni promet.

               (185)

               Prema članku 8. stavku 9. Osnovne uredbe, kad god Komisija povuče odluku o prihvatu preuzete obveze nakon povrede upućivanjem na konkretne poslove te izjavi da su odgovarajući računi na temelju preuzete obveze nevaljani, carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja izjave o puštanju tih poslova u slobodni promet.

               (186)

               Uvoznici bi trebali znati da carinski dug može nastati, kao uobičajeni rizik trgovine, u trenutku prihvaćanja prijave za puštanje u slobodni promet, kako je opisano u uvodnim izjavama 184. i 185., čak i ako je Komisija prihvatila ponudu za preuzimanje obveze proizvođača od kojeg su oni izravno ili neizravno kupovali.

               (187)

               Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz limunske kiseline i trinatrij citrat dihidrata trenutačno razvrstanih u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00 (oznaka TARIC 2918150010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode u nastavku navedena društva, sljedeće su:

               Društvo

               Konačna antidampinška pristojba (%)

               Dodatna oznaka TARIC

               COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, NRK

               35,7

               A874

               Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. – No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, NRK

               15,3

               A880

               RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, NRK

               36,8

               A876

               RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, NRK

               36,8

               A877

               TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, NRK

               42,7

               A878

               Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, NRK

               33,8

               A882

               Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, NRK

               32,6

               A879

               Sva ostala društva

               42,7

               A999

         3.   Neovisno o stavku 1., konačna antidampinška pristojba ne primjenjuje se na uvoz pušten u slobodni promet u skladu s člankom 2.
   4.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi za carinske pristojbe.
   Članak 2.
   1.   Uvoz prijavljen za puštanje u slobodni promet za koji su račune izdala društva od kojih je Komisija prihvatila preuzimanje obveza i čiji su nazivi navedeni u Provedbenoj odluci (EU) 2015/87 izuzet je iz antidampinške pristojbe uvedene člankom 1. pod uvjetom:

               (a)

               da su ga navedena društva proizvela, otpremila i za njega izdala račun izravno prvom nepovezanom kupcu u Uniji; i

               (b)

               da je taj uvoz popraćen računom na temelju obveze, odnosno trgovačkim računom koji sadržava najmanje elemente te izjavu propisane u Prilogu ovoj Uredbi; i

               (c)

               da roba koja je prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju obveze.

         2.   Carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja prijave za puštanje u slobodan promet:

               (a)

               kada se utvrdi, u pogledu uvoza opisanog u stavku 1., da jedan ili više uvjeta navedenih u tom stavku nije ispunjeno; ili

               (b)

               kada se Komisija prema članku 8. stavku 9. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 povuče iz prihvaćene preuzete obveze uredbom ili odlukom koja se odnosi na konkretne poslove i izjavi da su odgovarajući računi na temelju preuzete obveze nevaljani.

         Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 21. siječnja 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 323, 3.12.2008., str. 1.

      (3)  SL L 323, 3.12.2008., str. 62.

      (4)  SL L 244, 8.9.2012., str. 27.

      (5)  SL C 60, 1.3.2013., str. 9.

      (6)  SL C 351, 30.11.2013., str. 27.

      (7)  http://madb.trade.cec.eu.int:8080/madb/atDutyOverviewPubli.htm.

      (8)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx.

      (9)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx. Taj se citat temelji na javno dostupnom izvatku iz izvješća.

      (10)  Vidjeti uvodnu izjavu 61. Uredbe Komisije (EZ) br. 488/2008 (SL L 143, 3.6.2008., str. 13.).

      (11)  SL C 351, 30.11.2013., str. 27.

      (12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

      (13)  Vidjeti str. 75. ovog Službenog lista.

      PRILOG
      Trgovački račun za prodaju robe u Europskoj uniji koja podliježe preuzetoj obvezi sadržava sljedeće podatke:

                  1.

                  Naslov „TRGOVAČKI RAČUN UZ ROBU KOJA PODLIJEŽE PREUZETOJ OBVEZI”.

                  2.

                  Naziv društva koje izdaje trgovački račun.

                  3.

                  Broj trgovačkog računa.

                  4.

                  Datum izdavanja trgovačkog računa.

                  5.

                  Dodatnu oznaku TARIC pod kojom se roba na računu carini na granici Europske unije.

                  6.

                  Točan opis robe, uključujući sljedeće:

                              —

                              brojčanu oznaku proizvoda (PCN) koja se upotrebljava za potrebe izvršavanja preuzete obveze,

                              —

                              jednostavan opis robe koja odgovara dotičnom PCN-u,

                              —

                              brojčanu oznaku proizvoda trgovačkog društva (CPC),

                              —

                              oznaku TARIC,

                              —

                              količinu (u tonama).

                  7.

                  Opis uvjeta prodaje, uključujući sljedeće:

                              —

                              cijenu po toni,

                              —

                              primjenjive uvjete plaćanja,

                              —

                              primjenjive uvjete isporuke,

                              —

                              ukupne popuste i rabate.

                  8.

                  Naziv društva koje djeluje kao uvoznik u Europsku uniju kojemu društvo izravno izdaje račun uz robu koja podliježe obvezi.

                  9.

                  Ime službenika društva koji je izdao račun i sljedeću potpisanu izjavu:
                  „Ja, niže potpisani, potvrđujem da se prodaja robe koja je obuhvaćena ovim računom za izravni izvoz u Europsku uniju obavlja u okviru i pod uvjetima obveze koju je ponudilo trgovačko društvo [TRGOVAČKO DRUŠTVO] i koju je Europska komisija prihvatila Provedbenom odlukom (EU) 2015/87. Izjavljujem da su podatci u ovom računu potpuni i točni.”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 403/2014 od 22. travnja 2014. o utvrđivanju koeficijenta dodjele za izdavanje uvoznih dozvola za koje su zahtjevi podneseni od 1. do 7. travnja 2014. za proizvode od šećera u okviru određenih carinskih kvota i o obustavi podnošenja zahtjeva za takve dozvole

text:
               23.4.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 119/62

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 403/2014
   od 22. travnja 2014.
   o utvrđivanju koeficijenta dodjele za izdavanje uvoznih dozvola za koje su zahtjevi podneseni od 1. do 7. travnja 2014. za proizvode od šećera u okviru određenih carinskih kvota i o obustavi podnošenja zahtjeva za takve dozvole
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ) br. 1301/2006 od 31. kolovoza 2006. o utvrđivanju zajedničkih pravila za upravljanje uvoznim carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode kojima upravlja sustav uvoznih dozvola (2), a posebno njezin članak 7. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ) br. 891/2009 od 25. rujna 2009. o otvaranju i predviđanju upravljanja određenim carinskim kvotama Zajednice u sektoru šećera (3), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Količine obuhvaćene zahtjevima za izdavanje uvoznih dozvola podnesenima nadležnim tijelima od 1. do 7. travnja 2014. u skladu s Uredbom (EZ) br. 891/2009 i Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 170/2013 od 25. veljače 2013. o utvrđivanju prijelaznih mjera u sektoru šećera zbog pristupanja Hrvatske (4) premašuju količinu raspoloživu u okviru rednog broja 09.4321.

               (2)

               Potrebno je utvrditi koeficijent dodjele za dozvole koje se izdaju za redni broj 09.4321 u skladu s Uredbom (EZ) br. 1301/2006. Za navedeni je redni broj podnošenje dodatnih zahtjeva za dozvole potrebno obustaviti do kraja tržišne godine, u skladu s Uredbom (EZ) br. 891/2009,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Količine za koje su zahtjevi za uvozne dozvole podneseni u skladu s Uredbom (EZ) br. 891/2009 i Provedbenom uredbom (EU) br. 170/2013 od 1. do 7. travnja 2014. množe se s koeficijentima dodjele utvrđenima u Prilogu ovoj Uredbi.
   2.   Podnošenje dodatnih zahtjeva za dozvole za redne brojeve navedene u Prilogu obustavlja se do kraja tržišne godine 2013./ 2014.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 22. travnja 2014.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,
         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 238, 1.9.2006., str. 13.

      (3)  SL L 254, 26.9.2009., str. 82.

      (4)  SL L 55, 27.2.2013., str. 1.

      PRILOG
      „Šećer iz koncesija CXL”
      Tržišna godina 2013./2014.
      Zahtjevi podneseni od 1. do 7. travnja 2014.

                  Redni br.

                  Država

                  Koeficijent dodjele
                  (%)

                  Dodatni zahtjevi

                  09.4317

                  Australija

                  —

                  Obustavljeni

                  09.4318

                  Brazil

                  —

                  09.4319

                  Kuba

                  —

                  Obustavljeni

                  09.4320

                  Sve treće zemlje

                  —

                  Obustavljeni

                  09.4321

                  Indija

                  15,8701

                  Obustavljeni

      „Šećer s Balkana”
      Tržišna godina 2013./2014.
      Zahtjevi podneseni od 1. do 7. travnja 2014.

                  Redni br.

                  Država

                  Koeficijent dodjele
                  (%)

                  Dodatni zahtjevi

                  09.4324

                  Albanija

                  —

                  09.4325

                  Bosna i Hercegovina

                  (1)

                  09.4326

                  Srbija

                  (1)

                  09.4327

                  bivša jugoslavenska republika Makedonija

                  —

      Prijelazne mjere, „šećer iz iznimnog uvoza” i „šećer iz industrijskog uvoza”
      Tržišna godina 2013./2014.
      Zahtjevi podneseni od 1. do 7. travnja 2014.

                  Redni br.

                  Tip

                  Koeficijent dodjele
                  (%)

                  Dodatni zahtjevi

                  09.4367

                  Prijelazni (Hrvatska)

                  —

                  Obustavljeni

                  09.4380

                  Iznimni

                  —

                  09.4390

                  Industrijski

                  —

         —: Ne primjenjuje se: Komisiji nije poslan ni jedan zahtjev za dozvolu.

            (1)
          Ne primjenjuje se: zahtjevi ne premašuju dostupne količine i odobravaju se u cijelosti.