title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1934 оd 27. listopada 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

text:
               28.10.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 282/14

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1934
   оd 27. listopada 2015.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

   1.1.   Mjere na snazi

               (1)

               Antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenog pribora za cijevi („TPF” ili „dotični proizvod”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotična zemlja” ili „Kina”) i Tajlanda izvorno su uvedene Uredbom Vijeća (EZ) br. 584/96 (2) („početne mjere”) i posljednji put proširene Uredbom Vijeća (EZ) br. 803/2009 (3) („mjere na snazi”).

               (2)

               U skladu s člankom 13. stavkom 3. Osnovne uredbe početne mjere proširene su uredbama Vijeća (EZ) br. 964/2003 (4), (EZ) br. 2052/2004 (5), (EZ) br. 2053/2004 (6) i (EZ) br. 655/2006 (7) na uvoz poslan iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina, bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke odnosno Filipina.

               (3)

               Antidampinške pristojbe na snazi iznose 58,6 % za sva društva.

         1.2.   Mjere na snazi u odnosu na ostale treće zemlje

               (4)

               Antidampinške mjere trenutačno su na snazi za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske (8) te za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije (9). Mjere za Tajland istekle su 4. rujna 2014. (10)

         1.3.   Pokretanje revizije nakon isteka mjera

               (5)

               Europska komisija („Komisija”) objavila je 14. prosinca 2013. obavijest o skorom isteku (11) antidampinških mjera za uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda te pribora poslanog iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina, bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke odnosno Filipina.

               (6)

               Komisija je 2. lipnja 2014. zaprimila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka mjera na snazi u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (7)

               Zahtjev je podnio Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje u Uniji. Zahtjev se temeljio na pretpostavci da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga i štete industriji Unije.

               (8)

               Komisija je 3. rujna 2014. pokrenula reviziju nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
                   (12).

         1.4.   Zainteresirane strane

               (9)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače, korisnike i uvoznike iz Unije, proizvođače izvoznike iz dotične zemlje te kineska nadležna tijela o pokretanju revizije nakon isteka mjera i pozvala ih na suradnju.

               (10)

               Sve zainteresirane strane imale su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje revizije i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

         1.4.1.   Odabir uzoraka

               (11)

               U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

         (a)   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

               (12)

               U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije i pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. Uzorak je odabran na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u Uniji istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost i sastojao se od triju društava/skupina društava s proizvodnim pogonima u Austriji, Francuskoj, Njemačkoj i Italiji. Nijedna primjedba nije zaprimljena te su stoga privremeno odabrane zemlje zadržane u konačnom uzorku.

               (13)

               Naknadno jedan od proizvođača iz Unije u uzorku nije mogao dostaviti puni odgovor na upitnik i stoga je zamijenjen drugim proizvođačem iz Unije. Konačni uzorak sastojao se od triju društava/skupina društava koja predstavljaju 57 % proizvodnje Unije i 58 % prodaje industrije Unije na tržištu Unije i imaju proizvodne pogone u četirima različitim državama članicama (Austriji, Francuskoj, Njemačkoj i Italiji). Zainteresirane strane obaviještene su u skladu s tim. Izmijenjeni uzorak smatrao se reprezentativnim u pogledu industrije Unije.

         (b)   Odabir uzorka uvoznika

               (14)

               Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Od dvanaest uvoznika koji su dostavili podatke samo je šest uvozilo dotični proizvod iz Kine. Od tih šest društava uzorak je odabran na temelju obujma uvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost i sastojao se od triju uvoznika s poslovnim nastanom u Njemačkoj, Grčkoj i Italiji.

               (15)

               Svi uvoznici koji su se javili obaviješteni su o predloženom uzorku. Primjedbe nisu dostavljene. Uzorak je predstavljao 15 % ukupnog uvoza dotičnog proizvoda.

         (c)   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Kine

               (16)

               Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Kine zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi bili zainteresirani za suradnju u ispitnom postupku, i/ili stupi u kontakt s njima.

               (17)

               Prvotno se javio samo jedan kineski proizvođač izvoznik koji je dostavio podatke zatražene u obrascu za odabir uzorka. Stoga odabir uzorka nije bio potreban. Kasnije je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., taj proizvođač izvoznik prestao surađivati.

         1.4.2.   Odgovori na upitnik

               (18)

               Komisija je upitnike poslala svim proizvođačima iz Unije u uzorku i uvoznicima iz Unije u uzorku te prethodno navedenom kineskom proizvođaču izvozniku.

               (19)

               Odgovori na upitnik zaprimljeni su od triju proizvođača/skupine proizvođača iz Unije i triju nepovezanih uvoznika u uzorku.

               (20)

               Kineski proizvođač izvoznik nije dostavio odgovor na upitnik.

         1.4.3.   Posjeti radi provjere

               (21)

               Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te za utvrđivanje bi li uvođenje mjera bilo protivno interesima Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

                           (a)

                           proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       Erne Fittings GmbH i povezano društvo Siekmann Fittings GmbH, Schlins Austrija,

                                       —

                                       Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Francuska,

                                       —

                                       Virgilio Cena & Figli S.P.A., Brescia, Italija;

                           (b)

                           uvoznici:

                                       —

                                       Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Italija,

                                       —

                                       General Commercial & Industrial S.A., Atena, Grčka,

                                       —

                                       Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Njemačka.

         1.5.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

               (22)

               Ispitnim postupkom o vjerojatnosti ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2013. do 30. lipnja 2014. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”).

               (23)

               Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

         1.6.   Objava

               (24)

               Komisija je svim zainteresiranim stranama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške mjere na snazi i pozvala sve zainteresirane strane da dostave primjedbe. Primjedbe nisu dostavljene.

         2.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   2.1.   Dotični proizvod

               (25)

               Proizvod obuhvaćen revizijom isti je kao proizvod iz revizije nakon isteka mjera zaključene u kolovozu 2009. (13), tj. pribor za cijevi (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) s najvećim vanjskim promjerom ne većim od 609,6 mm, za tupo zavarivanje i druge namjene, podrijetlom iz Kine, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80.

         2.2.   Istovjetni proizvod

               (26)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva te iste osnovne namjene:

                           —

                           dotični proizvod,

                           —

                           proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Saudijske Arabije, koja je služila kao analogna zemlja, i

                           —

                           proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

               (27)

               Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

   3.1.   Uvodne napomene

               (28)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je postoji li damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.

               (29)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 18. i 19., iako je upitnik poslan kineskom proizvođaču izvozniku koji se javio tijekom odabira uzorka, taj proizvođač izvoznik kasnije nije dostavio odgovor na upitnik. Posljedično, u trenutačnom ispitnom postupku nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik te su se stoga morali upotrijebiti raspoloživi podaci u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

               (30)

               U tom su pogledu kineska nadležna tijela i prethodno navedeni kineski proizvođač izvoznik koji se javio tijekom odabira uzorka propisno obaviješteni da će Komisija nedostavljanje odgovora na upitnik smatrati nesuradnjom i da bi stoga Komisija mogla za nalaze u pogledu Kine primijeniti članak 18. Osnovne uredbe. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 20., Komisija nije zaprimila nikakav odgovor na upitnik.

               (31)

               Na temelju toga i u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili su se na raspoloživim podacima, a posebno na podacima iz zahtjeva za reviziju nakon isteka mjera i na raspoloživim statističkim podacima Eurostata, provjereni s obzirom na statističke podatke o uvozu koji su prikupljeni u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) i podatke prikupljene tijekom provjera nepovezanih uvoznika na licu mjesta. Analizirana je i Kineska statistička baza podataka o izvozu. Međutim, analizom se pokazalo da su njezini podaci o obujmu uvoza uvelike premašili obujam zabilježen u drugim raspoloživim izvorima, a posebno bazi podataka iz članka 14. stavka 6. Slično tome, njezine iskazane prosječne cijene uglavnom su bile više od prosječnih cijena iz drugih izvora, uključujući prosječnu cijenu koju su iskazali nepovezani uvoznici koji surađuju. Stoga, dok među podacima koje su iskazali svi ostali izvori postoje tek neznatne razlike, utvrđeno je da su se podaci iskazani u kineskoj bazi podataka znatno razlikovali od podataka iskazanih u svim ostalim izvorima koje je Komisija analizirala. Stoga su se u tom slučaju podaci iskazani u Kineskoj statističkoj bazi podataka o izvozu smatrali nepouzdanima.

         3.2.   Damping uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

   (a)   Analogna zemlja

               (32)

               U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost određuje se na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u nekoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva. Stoga je bilo potrebno odabrati treću zemlju tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”).

               (33)

               U početnom ispitnom postupku Tajland je odabran kao analogna zemlja. Tijekom prethodne revizije nakon isteka mjera Sjedinjene Američke Države upotrijebljene su kao analogna zemlja jer tajlandski proizvođači nisu surađivali.

               (34)

               Za potrebe trenutačnog ispitnog postupka Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka zainteresirane strane obavijestila da je Republiku Koreju predvidjela kao moguću analognu zemlju jer Republika Koreja, za razliku od Sjedinjenih Američkih Država, nije uspostavila mjere za zaštitu trgovine i jer je korejski proizvođač izvoznik surađivao u reviziji nakon isteka mjera na snazi za uvoz dotičnog proizvoda iz Malezije i Republike Koreje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Komisija je strane pozvala da iznesu primjedbe u pogledu primjerenosti tog izbora, ali nijedna strana nije dostavila primjedbe.

               (35)

               Komisija je zatražila informacije o proizvođačima dotičnog proizvoda u drugim potencijalnim analognim zemljama, odnosno Bosni i Hercegovini, Indiji, Izraelu, Japanu, Saudijskoj Arabiji, Tajvanu i Tajlandu, te pozvala sve poznate proizvođače dotičnog proizvoda u tim zemljama, uključujući proizvođača u Republici Koreji, da dostave potrebne podatke. Surađivao je samo jedan proizvođač iz Saudijske Arabije i dostavio odgovor na upitnik.

               (36)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26., ispitnim postupkom utvrđeno je da dotični proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Saudijskoj Arabiji ima ista osnovna fizička i kemijska svojstva te istu namjenu kao i proizvod koji kineski proizvođači izvoznici proizvode i izvoze u Uniju.

               (37)

               Ispitnim postupku nisu utvrđena narušavanja na domaćem tržištu Saudijske Arabije. Iako je postojao samo jedan proizvođač, nisu uspostavljene mjere za zaštitu trgovine te se domaći proizvođač natjecao s uvozom iz Kine, Južne Koreje, Tajlanda i Japana. Na temelju toga zaključeno je da je razina tržišnog natjecanja na tržištu Saudijske Arabije zadovoljavajuća.

               (38)

               U ispitnom postupku utvrđeno je i da su količine proizvedene i prodane na domaćem tržištu Saudijske Arabije reprezentativne u usporedbi s ukupnim izvozom iz Kine u Uniju prema podacima Eurostata.

               (39)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., ispitnim postupkom utvrđeno je da je domaća prodaja dotičnog proizvoda proizvođača iz Saudijske Arabije u prosjeku bilježila gubitke. Unatoč tome, utvrđeno je da je prosječni trošak proizvodnje u istom rasponu kao trošak industrije Unije te se revidirani financijski izvještaji sastavljaju na osnovi pretpostavke trajnosti poslovanja. Na temelju toga smatralo se da će društvo u doglednoj budućnosti ostati održivo.

               (40)

               S obzirom na navedeno Saudijska Arabija smatrala se primjerenom analognom zemljom u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

         (b)   Uobičajena vrijednost

               (41)

               Podaci prikupljeni od proizvođača iz Saudijske Arabije koji surađuje upotrijebljeni su kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti primjenjive na proizvođače izvoznike iz Kine.

               (42)

               U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje proizvođača iz Saudijske Arabije koji surađuje bio reprezentativan tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (43)

               Smatralo se da je domaća prodaja reprezentativna ako je ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ukupan obujam izvozne prodaje utvrđen je na temelju statističkih podataka Eurostata, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31. Na temelju toga domaća prodaja u Saudijskoj Arabiji smatrala se reprezentativnom.

               (44)

               Komisija je, nadalje, ispitala može li se za domaću prodaju istovjetnog proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe.

               (45)

               Ispitnim postupkom utvrđeno je da je tijekom produljenog razdoblja ponderirana prosječna cijena domaće prodaje bila niža od ponderiranog prosječnog troška proizvodnje. Stoga se nije moglo smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine. Slijedom toga, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju troška proizvodnje kojem je dodan razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.

               (46)

               U skladu s uvodom članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi utvrđeni su na temelju podataka proizvođača iz analogne zemlje koji surađuje. Budući da nije bilo podataka o stvarnoj dobiti proizvođača izvoznika, upotrijebljen je razumni iznos dobiti u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) Osnovne uredbe. Dobit od 5 % smatrala se razumnom u metaloprerađivačkoj industriji. Dampinška marža iznosila je 136 %.

         (c)   Izvozna cijena

               (47)

               Izvozna cijena temeljila se na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, tj. na statističkim podacima Eurostata koji su unakrsno provjereni s informacijama koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu, bazom podataka iz članka 14. stavka 6. i podacima koji su dobiveni od nepovezanih uvoznika koji surađuju.

         (d)   Usporedba

               (48)

               Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica. U slučajevima u kojima je to bilo opravdano kako bi se osigurala primjerena usporedba izvozna cijena i uobičajena vrijednost prilagođene su tako što su u obzir uzete razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za troškove prijevoza (prekooceanski prijevoz), troškove osiguranja i naknade za carinjenje na temelju provjerenih informacija koje su dostavili nepovezani uvoznici.

         (e)   Dampinška marža

               (49)

               Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom, kako je prethodno utvrđena, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, nisu se mogle utvrditi vrste proizvoda koji su se izvozili iz Kine. Stoga nije bila moguća usporedba prema vrsti proizvoda.

               (50)

               Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je više od 136 %.

         3.3.   Razvoj uvoza u slučaju ukidanja mjera

   (a)   Uvodna napomena

               (51)

               Slijedom nalaza o dampingu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju izostanka mjera. Analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini, kretanje kineskog izvoza u ostalim trećim zemljama i privlačnost tržišta Unije.

         (b)   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini

               (52)

               Kineska proizvodnja, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet utvrđenu su na temelju procjena koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Na temelju toga ukupan obujam proizvodnje u Kini procijenjen je na 435 000 tona, a ukupan proizvodni kapacitet na 612 000 tona. Stoga je ukupan rezervni kapacitet u Kini procijenjen na 177 000 tona, što je bilo gotovo tri puta više od potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 53. do 56., velik dio tog rezervnog kapaciteta vjerojatno će se preusmjeriti u Uniju.

         (c)   Kretanje kineskog izvoza u ostalim trećim zemljama

               (53)

               Budući da nisu postojali nikakvi javno dostupni podaci i da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, razina prosječnih kineskih izvoznih cijena na tržištima ostalih trećih zemalja nije se mogla utvrditi. Međutim, kineski proizvođači izvoznici bili su uključeni u nepoštene trgovačke prakse na tržištu SAD-a na kojem su antidampinške mjere za dotični proizvod na snazi od 1992. Na temelju toga te uzimajući u obzir prethodne i trenutačne dampinške prakse na tržištu Unije nema razloga vjerovati da će kineski izvoznici u bliskoj budućnosti promijeniti svoje ponašanje u pogledu izvoznih cijena.

         (d)   Privlačnost tržišta Unije

               (54)

               Čak i uz pristojbe kineski proizvođači izvoznici povećali su svoj obujam izvoza i tržišni udjel u Uniji, što upućuje na stalnu zainteresiranost kineskih proizvođača izvoznika za tržište Unije. To potvrđuju i prethodne prakse izbjegavanja mjera pretovarom dotičnog proizvoda preko Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina (vidjeti uvodnu izjavu 2.).

               (55)

               Čak i ako se uzme u obzir da bi se domaća potrošnja u Kini i ostalim trećim zemljama mogla povećati, visoka razina viška kapaciteta proizvodnje u Kini koja je daleko viša od ukupne potrošnje u Uniji upućuje na to da će kineski proizvođači izvoznici i dalje imati znatne količine raspoložive za izvoz na tržište Unije ako se dopusti istek mjera. Budući da SAD, još jedno veliko tržište dotičnog proizvoda, ima uspostavljene visoke antidampinške mjere u pogledu uvoza dotičnog proizvoda iz Kine, vjerojatno je da će se velike količine tog rezervnog kapaciteta preusmjeriti u Uniju ako se dopusti istek mjera.

               (56)

               Uzimajući u obzir prethodne i sadašnje dampinške prakse kineskih proizvođača izvoznika, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 50., i činjenicu da se na dotični proizvod iz Kine antidampinške mjere primjenjuju pri uvozu na tržište Unije, smatra se da će tržište Unije ostati privlačno za kineske proizvođače izvoznike.

         3.4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

               (57)

               Ispitnim je postupkom utvrđeno je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije roba uvezena iz Kine nastavila ulaziti na tržište Unije po znatno niskim dampinškim cijenama. S obzirom na znatan rezervni kapacitet koji je raspoloživ u Kini (gotovo tri puta veći od potrošnje u Uniji), kretanje izvoza na tržištu SAD-a i privlačnost tržišta Unije Komisija je zaključila da postoji vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju uklanjanja mjera.

         4.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

   4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

               (58)

               Industrija Unije nije bila podložna većim strukturnim promjenama u usporedbi s razdobljem ispitnog postupka posljednje revizije nakon isteka mjera navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi 1. Istovjetni proizvod proizvodila su 22 poznata proizvođača u Uniji tijekom RIPR-a. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

               (59)

               Ukupna proizvodnja Unije tijekom RIPR-a utvrđena je na 48 868 tona. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva, a koji su unakrsno provjereni s provjerenim podacima društava u uzorku.

               (60)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., u konačni uzorak odabrana su tri proizvođača/skupine proizvođača iz Unije. Društva/skupine društava u uzorku predstavljali su 57 % proizvodnje Unije i 58 % prodaje Unije (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 13.). Uzorak se smatrao reprezentativnim u pogledu industrije Unije.

         4.2.   Potrošnja u Uniji

               (61)

               Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju: i. obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije koji se temeljio na podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva; i ii. uvoza iz trećih zemalja koji se temeljio na podacima Eurostata. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31., utvrđeno je da su podaci iskazani u Kineskoj statističkoj bazi podataka o izvozu nepouzdani i stoga nisu upotrijebljeni za utvrđivanje obujma izvoza iz Kine.

               (62)

               Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 1.

                  Potrošnja u Uniji (u tonama)

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Ukupna potrošnja u Uniji

                           57 897

                           59 916

                           60 503

                           58 113

                              Indeks

                              100

                              103

                              104

                              100

                              Izvor: podaci podnositelja zahtjeva i Eurostata

               (63)

               U 2012. i 2013. potrošnja se blago povećala za 3 % odnosno 4 % u usporedbi s razinom iz 2011. te dosegnula 59 916 tona u 2012. i 60 503 tone u 2013. Smanjila se tijekom RIPR-a na nešto višu razinu od razine u 2011., tj. na 58 113 tone. Ukupno je stoga tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji ostala stabilna.

         4.3.   Uvoz iz dotične zemlje

   4.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz dotične zemlje

               (64)

               Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Ukupan obujam uvoza iz Kine, kako je prikazan u tablici u nastavku, uključuje uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Kine i dotičnog proizvoda poslanog iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina, s obzirom na proširenje mjera na uvoz poslan iz tih zemalja, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 2.

               (65)

               Uvoz u Uniju iz Kine razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 2.

                  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Dotični proizvod podrijetlom iz Kine

                           3 739

                           6 789

                           7 091

                           8 058

                           Dotični proizvod poslan iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina

                           1 051

                           1 168

                           1 342

                           1 377

                           Ukupan obujam uvoza iz Kine

                           4 790

                           7 957

                           8 433

                           9 435

                              Indeks

                              100

                              166

                              176

                              197

                           Tržišni udio

                           8 %

                           13 %

                           14 %

                           16 %

                              Izvor: Eurostat

               (66)

               Tijekom razmatranog razdoblja ukupan obujam uvoza iz Kine stalno se povećavao i gotovo udvostručio s 4 790 tona u 2011. na 9 435 tona tijekom RIPR-a. Kineski tržišni udio zabilježio je isto kretanje i udvostručio se tijekom razmatranog razdoblja s 8 % u 2011 % na 16 % tijekom RIPR-a.

         4.3.2.   Cijene uvoza iz dotične zemlje i obaranje cijena

               (67)

               Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Prosječna uvozna cijena, kao je prikazana u tablici u nastavku, uključuje dotični proizvod podrijetlom iz Kine i dotični proizvod poslan iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina zbog istih razloga kao u uvodnoj izjavi 64. Na temelju toga prosječna cijena uvoza u Uniju iz dotične zemlje razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 3.

                  Cijene uvoza (EUR/tona)

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Dotični proizvod podrijetlom iz Kine

                           1 347

                           1 646

                           1 299

                           1 179

                           Dotični proizvod poslan iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina

                           2 200

                           2 700

                           2 633

                           2 623

                           Prosjek za Kinu

                           1 534

                           1 801

                           1 511

                           1 388

                              Indeks

                              100

                              117

                              98

                              90

                              Izvor: Eurostat

               (68)

               Tijekom razmatranog razdoblja prosječna uvozna cijena bila je podložna znatnim fluktuacijama. Najprije se cijena povećala za 17 % s 1 534 EUR/tona u 2011. na 1 801 EUR/tona u 2012. Cijena uvoza smanjila s u 2013. na 1 511 EUR/tona, a tijekom RIPR-a na 1 388 EUR/tona. Općenito se cijena uvoza smanjila za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (69)

               Komisija je obaranje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila usporedbom ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku koja je naplaćena nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođena na razinu franko tvornica, i prosječnu cijenu uvoza iz dotične zemlje prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenu na osnovi cijena CIF na temelju podataka Eurostata, uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe i troškove nastale nakon uvoza.

               (70)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49., budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, nisu se mogle utvrditi vrste proizvoda koji su se izvozili iz Kine. Stoga nije bila moguća usporedba prema vrsti proizvoda. Usporedba cijena provedena je za transakcije na istoj razini trgovine, prema potrebi primjereno prilagođene, te nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Usporedbom je utvrđena ponderirana prosječna marža obaranja cijena od 20,5 %.

         4.3.3.   Uvoz iz trećih zemalja

               (71)

               U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza u Uniju iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u odnosu na obujam i tržišni udio te prosječnu cijenu tog uvoza.

                  Tablica 4.

                  Uvoz iz trećih zemalja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Uvoz iz trećih zemalja

                           Obujam u tonama

                           9 078

                           11 560

                           11 273

                           11 556

                              Indeks

                              100

                              127

                              124

                              127

                           Tržišni udio

                           16 %

                           19 %

                           19 %

                           20 %

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           2 596

                           2 473

                           2 584

                           2 442

                              Indeks

                              100

                              95

                              100

                              94

                              Izvor: Eurostat

               (72)

               Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja povećao se s oko 9 078 tona u 2011. na oko 11 556 tona tijekom RIPR-a, tj. za 27 %. To je povećanje zabilježeno uglavnom između 2011. i 2012., dok je obujam uvoza nakon toga ostao relativno stabilan do kraja RIPR-a. To se povećanje odražava u tržišnom udjelu tog uvoza koji se povećao sa 16 % u 2011. na 19 % u 2012. te ostao relativno stabilan uz samo blago povećanje na 20 % tijekom RIPR-a. Prosječna uvozna cijena smanjila se za 5 % u 2012. i zatim povećala za 5 % u 2013. Tijekom RIPR-a ponovno se smanjila za 6 %. U prosjeku su te cijene bile niže od cijena industrije Unije.

               (73)

               Uvoz je tijekom RIPR-a uglavnom dolazio iz Vijetnama, Kambodže, Tajlanda i Izraela. Razvijao se kako je prikazano u nastavku.

                  Tablica 5.

                  Obujam uvoza (u tonama) iz glavnih ostalih trećih zemalja

                           Obujam uvoza po zemlji

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Vijetnam

                           1 158

                           1 602

                           2 635

                           2 562

                              Indeks

                              100

                              138

                              228

                              221

                           Kambodža

                           0

                           0

                           365

                           1 368

                              Indeks

                              100

                              100

                              365

                              1 368

                           Tajland

                           2 520

                           2 559

                           1 974

                           1 357

                              Indeks

                              100

                              102

                              78

                              54

                           Izrael

                           128

                           547

                           745

                           973

                              Indeks

                              100

                              427

                              582

                              760

                              Izvor: Eurostat

               (74)

               Uvoz iz Vijetnama udvostručio se tijekom razmatranog razdoblja dosegavši oko 2 562 tone tijekom RIPR-a. Uvoz iz Tajlanda znatno se smanjio (za 47 %) od 2011. dosegavši tijekom RIPR-a razinu od 1 357 tona. Konačno, uvoz iz Kambodže i Izraela znatno se povećao tijekom razmatranog razdoblja dosegnuvši razinu od 1 368 tona odnosno 973 tona tijekom RIPR-a.

         4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

   4.4.1.   Opće primjedbe

               (75)

               U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

               (76)

               Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje procijenila na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju; a podaci se odnose na sve poznate proizvođače iz Unije. Komisija je mikroekonomske pokazatelje procijenila na temelju podataka iz odgovorâ na upitnik koje su dostavili proizvođači Unije u uzorku i podataka koji se odnose na proizvođače iz Unije u uzorku. Obje skupine podataka smatraju se reprezentativnima za gospodarsko stanje industrije Unije.

               (77)

               Makroekonomski pokazatelji jesu: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

               (78)

               Mikroekonomski pokazatelji jesu: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. Brojke koje se odnose na mikroekonomske pokazatelje temelje se na provjerenim podacima samo društava ili skupina društava u uzorku.

         4.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

   4.4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (79)

               Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 6.

                  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Obujam proizvodnje (u tonama)

                           53 797

                           54 951

                           54 572

                           48 868

                              Indeks

                              100

                              102

                              101

                              90

                           Proizvodni kapacitet (u tonama)

                           184 220

                           164 220

                           164 220

                           164 220

                              Indeks

                              100

                              89

                              89

                              89

                           Iskorištenost kapaciteta

                           29 %

                           33 %

                           33 %

                           29 %

                              Izvor: zahtjev

               (80)

               Obujam proizvodnje ostao je relativno stabilan od 2011. do 2013., ali se tijekom RIPR-a smanjio za 10 % na razinu od 48 868 tona.

               (81)

               Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije ostao je od 2012. na razini od 164 220 tona nakon smanjenja kapaciteta od 11 % u 2011. Prijavljeni kapacitet naveden u prethodnoj tablici temeljen je, u skladu s uobičajenom praksom te industrije i metodom upotrijebljenom tijekom prethodnih postupaka iz uvodne izjave 4., na teoretskom maksimalnom kapacitetu na osnovi triju smjena na dan, šest dana u tjednu, 48 tjedana u godini. U stvarnosti, međutim, industrija djeluje na osnovi samo dviju smjena na dan, pet dana u tjednu i 48 tjedana u godini. Stoga prijavljeni kapacitet ne odražava nužno točni stvarni kapacitet tijekom RIPR-a.

               (82)

               Iskorištenost kapaciteta tijekom RIPR-a ostala je na niskoj razini od 29 %. Iskorištenost kapaciteta povećala se tijekom razmatranog razdoblja dosegavši razinu od 33 % u 2012. i 2013. To odražava blago povećanje obujma proizvodnje tih godina. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 81., niska razina iskorištenosti kapaciteta djelomično je rezultat metode izračuna ukupnog kapaciteta.

         4.4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

               (83)

               Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 7.

                  Obujam prodaje i tržišni udio

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

                           44 030

                           40 399

                           40 797

                           37 121

                              Indeks

                              100

                              92

                              93

                              84

                           Tržišni udio

                           76 %

                           67 %

                           67 %

                           64 %

                              Izvor: zahtjev

               (84)

               Obujam prodaje na tržištu Unije smanjio se za 8 % u 2012. u usporedbi s obujmom prodaje 2011. Samo se blago povećao 2013. i ponovno pao tijekom RIPR-a na razinu od 37 121 tone, tj. ukupan obujam prodaje smanjio se za 16 % u usporedbi s 2011.

               (85)

               Smanjenje prodaje industrije Unije odrazilo se u njezinu tržišnom udjelu koji se smanjio za 12 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja, tj. sa 76 % u 2011. na 64 % tijekom RIPR-a.

         4.4.2.3.   Zaposlenost i produktivnost

               (86)

               Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 8.

                  Zaposlenost i produktivnost

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Broj zaposlenika

                           1 092

                           1 006

                           962

                           947

                              Indeks

                              100

                              92

                              88

                              86

                           Produktivnost (jedinica/zaposlenik)

                           49

                           55

                           57

                           52

                              Indeks

                              100

                              112

                              116

                              106

                              Izvor: zahtjev

               (87)

               Tijekom razmatranog razdoblja broj zaposlenika postupno se smanjio za 14 % s 1 092 zaposlenika u 2011. na 947 zaposlenika tijekom RIPR-a. Budući da je proizvodnja ostala na istoj razini 2012. i 2013., produktivnost radne snage proizvođača iz Unije mjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku godišnje, povećala se tih godina za 12 % odnosno za 16 % u usporedbi s 2011. Tijekom RIPR-a produktivnost se smanjila kao rezultat pada proizvodnje, ali je premašila razinu iz 2011. za 6 %.

         4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

   4.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

               (88)

               Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 9.

                  Prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na cjelokupnom tržištu (EUR/tona)

                           2 774

                           2 902

                           2 808

                           2 892

                              Indeks

                              100

                              105

                              101

                              104

                           Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                           3 081

                           3 100

                           3 042

                           3 118

                              Indeks

                              100

                              101

                              99

                              101

                              Izvor: provjereni podaci društava u uzorku.

               (89)

               Prodajne cijene u Uniji ostale su relativno stabilne i zabilježile su samo manje fluktuacije. Tako su se 2012. povećale za 5 %, 2013. smanjile za 4 % i ponovno povećale tijekom RIPR-a za 3 %. Tijekom razmatranog razdoblja cijene su se ukupno povećale za 4 %. Jedinični trošak proizvodnje zabilježio je isto kretanje, tj. najprije se povećao 2012., zatim se smanjio 2013. i ponovno povećao tijekom RIPR-a. Međutim, te su fluktuacije bile manje i iznosile su samo od 1 % do 2 %. Ukupno se jedinična cijena proizvodnje povećala za 1 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se zahvaljujući nešto većem povećanju prodajnih cijena tijekom razmatranog razdoblja mogla poboljšati profitabilnost proizvođača iz Unije, koja je unatoč tome tijekom razmatranog razdoblja ostala negativna, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 94.

         4.4.3.2.   Troškovi rada

               (90)

               Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 10.

                  Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                           53 347

                           54 409

                           55 868

                           55 715

                              Indeks

                              100

                              102

                              105

                              104

                              Izvor: provjereni podaci društava u uzorku

               (91)

               Prosječni troškovi rada po zaposleniku blago su se povećavali tijekom razmatranog razdoblja. Između 2011. i RIPR-a prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se za 4 % na 55 715 EUR. Smanjenjem broja zaposlenika za 14 % tijekom razmatranog razdoblja društva nisu ostvarila neposrednu uštedu zbog naknada koje su proizašle iz raskida ugovora.

         4.4.3.3.   Zalihe

               (92)

               Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 11.

                  Zalihe

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Završne zalihe (u tonama)

                           6 657

                           6 851

                           6 807

                           5 749

                              Indeks

                              100

                              103

                              102

                              86

                           Završne zalihe kao postotak proizvodnje

                           22 %

                           21 %

                           29 %

                           21 %

                              Izvor: provjereni podaci društava u uzorku

               (93)

               Završne zalihe najprije su se blago povećale 2012., a zatim su se ponovno smanjile od 2012. do 2013. za 1 % i od 2013. do RIPR-a za 16 %. Ukupno su se zalihe tijekom razmatranog razdoblja smanjile za 14 %. U usporedbi s razinom proizvodnje završne zalihe smanjile su se za 1 postotni bod između 2011. i RIPR-a.

         4.4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (94)

               Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 12.

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                           – 11,2 %

                           – 5,5 %

                           – 8,3 %

                           – 9,1 %

                           Novčani tok (EUR)

                           – 7 791 330

                           – 518 192

                           – 2 540 656

                           – 1 790 761

                              Indeks

                              100

                              1 504

                              307

                              435

                           Ulaganja (EUR)

                           2 388 945

                           3 111 518

                           4 339 627

                           3 362 845

                              Indeks

                              100

                              130

                              182

                              141

                           Povrat ulaganja

                           – 21,4 %

                           – 18,8 %

                           – 13,6 %

                           – 15,3 %

                              Izvor: provjereni podaci društava u uzorku.

               (95)

               Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

               (96)

               Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pretrpjela je znatne gubitke. Industrija je 2011. zabilježila gubitak od – 11,2 % koji se 2012. smanjio na – 5,5 % i ponovno se 2013. povećao na – 8,3 % i tijekom RIPR-a na – 9,1 %.

               (97)

               Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok ostao je negativan tijekom razmatranog razdoblja unatoč poboljšanju, posebno 2012.

               (98)

               Ulaganja su slijedila uzlazno kretanje i odnosila su se na poboljšanu sigurnost proizvodnog postupka, smanjenu potrošnju energije i povećanu konkurentnost i kvalitetu dotičnog proizvoda. Ulaganja su se povećala 2012. i ponovno 2013., ali su se smanjila tijekom RIPR-a. U usporedbi s 2011. ulaganja su se povećala za 30 % u 2012., za 82 % u 2013. i za 41 % tijekom RIPR-a. Međutim, to se povećanje ulaganja nije prenijelo na pozitivan povrat ulaganja, odnosno dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Iznosio je između – 21,4 % u 2011. i – 15,3 % tijekom RIPR-a.

         4.4.3.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

               (99)

               Dampinška marža utvrđena ispitnim postupkom znatno je viša od razine de minimis. Utjecaj visine stvarne dampinške marže na industriju Unije znatan je s obzirom na obujam i cijene uvoza iz dotične zemlje.

               (100)

               Industrija Unije još se uvijek oporavljala od učinaka prethodnog štetnog dampinga uzrokovanog uvozom dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije, Turske, Republike Koreje i Malezije.

         4.5.   Zaključak o stanju industrije Unije

               (101)

               Gotovo svi najvažniji pokazatelji štete kretali su se negativno. Obujam proizvodnje smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 9 %, a proizvodni kapacitet za 11 %. Industrija Unije bilježila je znatne gubitke tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Iako su se blago poboljšali, gubici industrije Unije iznosili su – 9,1 % tijekom RIPR-a. Osim toga, industrija Unije stalno je imala negativan novčani tok, dok se zaposlenost tijekom razmatranog razdoblja smanjila za oko 11 %. Osim toga, prodaja je pala za 16 %, a tržišni udio proizvođača iz Unije smanjio se za 12 postotnih bodova.

               (102)

               Zalihe su se tijekom razmatranog razdoblja blago poboljšale smanjenjem za 14 %, dok su se ulaganja povećala za 41 %. Potonja su, međutim, bila nužna za proizvođače iz Unije, među ostalim, kako bi se mogla natjecati na tržištu. Međutim, sam taj rast ne isključuje postojanje štete i potrebno ga je smatrati dijelom procesa restrukturiranja industrije Unije koji je u tijeku.

               (103)

               Na temelju navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         5.   VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE

   5.1.   Učinak predviđenog obujma uvoza i učinci na cijene u slučaju ukidanja mjera

               (104)

               U uvodnoj izjavi 57. Komisija je zaključila da bi ukidanje mjera vjerojatno dovelo do nastavka dampinškog uvoza iz dotične zemlje.

               (105)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pretrpjela materijalnu štetu koja se, među ostalim, odrazila u padu proizvodnje, obujma prodaje, tržišnog udjela, zaposlenosti i stalnog izostanka dobiti kako je navedeno u uvodnoj izjavi 101.

               (106)

               Unatoč visokim pristojbama obujam uvoza iz Kine znatno se povećao tijekom razmatranog razdoblja te se stoga kineski tržišni udio udvostručio (vidjeti uvodnu izjavu 65.). Pritisak na cijene na tržištu Unije ostao je vrlo visok s obzirom na znatne marže obaranja cijena utvrđene tijekom RIPR-a.

               (107)

               Nadalje, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 52., raspoloživi rezervni proizvodni kapacitet u Kini bio je gotovo tri puta veći od potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga je vjerojatno da će u slučaju ukidanja mjera velika količina dotičnog proizvoda ući na tržište Unije.

               (108)

               S obzirom na prethodnu i trenutačnu politiku cijena proizvođača izvoznika iz dotične zemlje očekuje se da će se uvoz i dalje provoditi po dampinškim cijenama čime će se znatno sniziti cijene industrije Unije. Dampinški uvoz sigurno bi negativno utjecao na industriju Unije. Pojačao bi pritisak na cijene industrije Unije i tako pridonio daljnjem pogoršanju financijskih rezultata industrije Unije. Tržišni udio tog uvoza na tržištu Unije i dalje bi se povećavao na štetu industrije Unije. To bi dovelo do još niže iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, što je jedan od ključnih elemenata kojim se pridonosi negativnim rezultatima industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

               (109)

               Komisija je stoga zaključila da bi ukidanje mjera na snazi vrlo vjerojatno dovelo do nastavka štete industriji Unije u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe.

         6.   INTERES UNIJE

               (110)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Kine bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

               (111)

               Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (112)

               Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti nastavka dampinga i štete, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije.

         6.1.   Interes industrije Unije

               (113)

               Antidampinškim mjerama na snazi nije spriječen ulazak dampinškog uvoza na tržište Unije te je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja pretrpjela materijalnu štetu.

               (114)

               Pokazalo se da je industrija Unije strukturno održiva industrija. Napori uloženi u racionalizaciju proizvodnog postupka te poboljšanje konkurentnosti i kvalitete dovelo je tijekom RIPR-a do povećane produktivnosti (za 6 %) i smanjenog proizvodnog kapaciteta (za 11 %). Vidljivi su bili i u okviru ulaganja (vidjeti uvodnu izjavu 98.). Konačno, profitabilna izvozna djelatnost industrije Unije razvijala se pozitivno, čime se pokazalo da je konkurentna na tržištima trećih zemalja (izvoz proizvođača u uzorku povećao se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja).

               (115)

               Ako se dopusti istek mjera, zbog vjerojatnog priljeva znatnog obujma dampinškog uvoza iz dotične zemlje dodatno bi se pogoršalo stanje industrije Unije. Taj bi priljev vjerojatno prouzročio, među ostalim, daljnji gubitak tržišnog udjela, smanjenje prodajne cijene, smanjenje iskorištenosti kapaciteta i općenito daljnje ozbiljno pogoršanje financijskog stanja industrije Unije.

               (116)

               Komisija je stoga zaključila da bi zadržavanje antidampinških mjera u pogledu Kine bilo u interesu industrije Unije.

         6.2.   Interes nepovezanih uvoznika i korisnika

               (117)

               U trenutačnom ispitnom postupku surađivalo je dvanaest uvoznika, no samo je njih šest prijavilo uvoz dotičnog proizvoda iz dotične zemlje. Odabran je uzorak od triju nepovezanih uvoznika koji su predstavljali 15 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom RIPR-a. Dotični proizvod činio je u prosjeku samo oko 10 % njihove ukupne prodaje. Njihova poslovna djelatnost povezana s dotičnim proizvodom bila je profitabilna. Na temelju toga mjere na snazi nisu znatno utjecale na provjerene uvoznike.

               (118)

               Ispitnim postupkom pokazalo se i da su uvoznici nastavili uvoziti dotični proizvod u znatnom obujmu te da su ga čak i povećali tijekom razmatranog razdoblja. Zbog istih razloga nije vjerojatno da bi nastavak mjera doveo do pogoršanja njihova gospodarskog stanja u budućnosti.

               (119)

               Nijedan korisnik nije surađivao niti se javio u trenutačnom ispitnom postupku. Čini se da njihov izostanak suradnje potvrđuje zaključke iz početnog ispitnog postupka da dotični proizvod predstavlja vrlo mali dio njihovih ukupnih troškova proizvodnje te se čini da zbog mjera na snazi nisu zabilježili nikakav gubitak konkurentnosti.

         6.3.   Zaključak o interesu Unije

               (120)

               Na temelju navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv produljenja antidampinških mjera na snazi.

         7.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (121)

               Iz prethodnih razmatranja proizlazi da je u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe potrebno zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenog pribora za cijevi podrijetlom iz Kine.

               (122)

               Kao posljedica toga, potrebno je zadržati i proširenje mjera za dotični proizvod podrijetlom iz Kine na uvoz poslan iz Tajvana (14), Indonezije (15), Šri Lanke (16) i Filipina (17), bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina.

               (123)

               Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Konačna antidampinška pristojba uvodi se za uvoz pribora za cijevi (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) s najvećim vanjskim promjerom ne većim od 609,6 mm, za tupo zavarivanje i druge namjene, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 i 7307998098) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, sljedeća je:

               Zemlja

               Društvo

               Stopa pristojbe (%)

               Dodatne oznake TARIC

               Kina

               Sva društva

               58,6

               —

         3.   Osim ako je drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 27. listopada 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 584/96 od 11. ožujka 1996. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi, od željeza ili čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Hrvatske i s Tajlanda i konačnoj naplati uvedene privremene pristojbe (SL L 84, 3.4.1996., str. 1.).

      (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 803/2009 od 27. kolovoza 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda i pribora za cijevi otpremljenog iz Tajvana, bez obzira na to jesu li prijavljeni kao proizvod podrijetlom iz Tajvana te o stavljanju izvan snage izuzeća odobrenog za Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. i Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (SL L 233, 4.9.2009., str. 1.).

      (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 964/2003 od 2. lipnja 2003. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi, od željeza ili čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda, te poslanog s Tajvana, neovisno o tome ima li ili nema deklarirano podrijetlo s Tajvana (SL L 139, 6.6.2003., str. 1.).

      (5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2052/2004 od 22. studenoga 2004. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 964/2003 na uvoz željeznih ili čeličnih cijevnih spojnica podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz željeznih ili čeličnih cijevnih spojnica otpremljenih iz Indonezije, bez obzira na to imaju li ili nemaju deklarirano podrijetlo iz Indonezije (SL L 355, 1.12.2004., str. 4.).

      (6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2053/2004 od 22. studenoga 2004. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 964/2003 na uvoz pribora za cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz pribora za cijevi od željeza ili čelika poslanog sa Šri Lanke, bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo sa Šri Lanke (SL L 355, 1.12.2004., str. 9.).

      (7)  Uredba Vijeća (EZ) br. 655/2006 od 27. travnja 2006. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 964/2003 o uvozu pribora za cijevi od željeza ili čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz pribora za cijevi od željeza ili čelika, poslanog iz Filipina, bez obzira na to imaju li ili ne deklarirano podrijetlo iz Filipina (SL L 116, 29.4.2006., str. 1.).

      (8)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 78/2013 od 17. siječnja 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske (SL L 27, 29.1.2013., str. 1.).

      (9)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1283/2014 od 2. prosinca 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije nakon revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 347, 3.12.2014., str. 17.).

      (10)  SL C 297, 4.9.2014., str. 12.

      (11)  SL C 366, 14.12.2013., str. 35.

      (12)  SL C 295, 3.9.2014., str. 6.

      (13)  Uredba Vijeća (EZ) br. 803/2009 od 27. kolovoza 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda i pribora za cijevi otpremljenog iz Tajvana, bez obzira na to jesu li prijavljeni kao proizvod podrijetlom iz Tajvana te o stavljanju izvan snage izuzeća odobrenog za Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. i Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (SL L 233, 4.9.2009., str. 1.).

      (14)  Uredba (EZ) br. 964/2003.

      (15)  Uredba (EZ) br. 2052/2004.

      (16)  Uredba (EZ) br. 2053/2004.

      (17)  Uredba (EZ) br. 655/2006..


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1630 оd 9. rujna 2016. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s postupcima za primjenu prijelazne mjere za podmodul rizika vlasničkih vrijednosnih papira u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP)

text:
               10.9.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 243/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1630
   оd 9. rujna 2016.
   o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s postupcima za primjenu prijelazne mjere za podmodul rizika vlasničkih vrijednosnih papira u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (1), a posebno članak 308.b stavak 13. podstavak šesti,
   budući da:

               (1)

               Kako bi omogućila primjenu prijelazne mjere iz članka 308.b stavka 13. Direktive 2009/138/EZ, društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebaju moći dokazati nadzornom tijelu da su vlasnički vrijednosni papiri na koje se ta prijelazna mjera primjenjuje kupljeni 1. siječnja 2016. ili ranije. U tu svrhu društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebaju slijediti određeni postupak radi odgovarajućeg utvrđenja i dokumentiranja tih vlasničkih vrijednosnih papira.

               (2)

               Kako bi osigurala jednake uvjete i odgovarajući nadzor nad primjenom prijelazne mjere, društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebaju evidentirati sve promjene koje utječu na količinu vlasničkih vrijednosnih papira na koje se primjenjuje prijelazna mjera. Evidenciju trebaju ažurirati pri svakom izračunu potrebnog solventnog kapitala u skladu sa standardnom formulom radi utvrđenja vlasničkih vrijednosnih papira na koje se primjenjuje prijelazna mjera.

               (3)

               Za vlasničke vrijednosne papire koji se drže unutar subjekata za zajednička ulaganja ili ulaganja u obliku fondova za koje transparentni pristup nije moguć člankom 173. stavkom 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (2) utvrđena je metodologija utvrđenja količine vlasničkih vrijednosnih papira kupljenih prije 1. siječnja 2016. te stoga nije potrebno utvrđivati datum kupnje tih vlasničkih vrijednosnih papira. Relevantni datum kupnje koji treba utvrditi i dokumentirati mora biti datum kupnje udjela ili dionica u tim subjektima za zajednička ulaganja ili ulaganjima u obliku fondova.

               (4)

               Društva trebaju evidentirati datum kupnje vlasničkih vrijednosnih papira, udjela ili dionica na koje se primjenjuje prijelazna mjera. Nadalje, na zahtjev nadzornih tijela treba osigurati dostupnost sveobuhvatne dokumentacije i informacija na temelju kojih se provjerava jesu li ispunjeni uvjeti za primjenu prijelazne mjere.

               (5)

               Ako društva za osiguranje i društva za reosiguranje prodaju vlasničke vrijednosne papire, udjele ili dionice iz članka 173. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, a zatim nakon 1. siječnja 2016. ponovno kupe vlasničke vrijednosne papire, udjele ili dionice iste vrste, smanjit će se početno utvrđena količina vlasničkih vrijednosnih papira na koje se primjenjuje prijelazna mjera. Stoga bi postupcima koje društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebaju provoditi trebalo osigurati da se vlasnički vrijednosni papiri na koje se i nakon takve prodaje i naknadne kupnje vlasničkih vrijednosnih papira, udjela ili dionica primjenjuje prijelazna mjera mogu razlikovati od svih ostalih vlasničkih vrijednosnih papira, udjela ili dionica.

               (6)

               Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje.

               (7)

               Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo mišljenje Interesne skupine za osiguranje i reosiguranje osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3),

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Ako je ponder za standardni parametar iz članka 308.b stavka 13. točke (b) prvog podstavka Direktive 2009/138/EZ manji od 100 %, društva za osiguranje i društva za reosiguranje vode evidenciju o vlasničkim vrijednosnim papirima iz članka 173. Delegirane uredbe (EU) 2015/35 i o datumima njihove kupnje. Ako se ti vlasnički vrijednosni papiri drže unutar subjekata za zajednička ulaganja ili ulaganja u obliku fondova za koje transparentni pristup nije moguć, društva vode evidenciju samo o udjelima ili dionicama subjekata za zajednička ulaganja ili drugih ulaganja u obliku fondova na koje se primjenjuje članak 173. stavak 2. te o datumima njihove kupnje.
   2.   Društva za osiguranje i društva za reosiguranje na zahtjev nadzornog tijela dostavljaju sve potrebne informacije o tim vlasničkim vrijednosnim papirima, udjelima ili dionicama te dokumentirane dokaze datuma kupnje.
   3.   Evidencije iz stavka 1. ažuriraju se svaki put kada društvo za osiguranje i društvo za reosiguranje izračunava potrebni solventni kapital primjenom prijelazne mjere iz članka 308.b stavka 13. Direktive 2009/138/EZ.
   4.   Ako društva za osiguranje i društva za reosiguranje prodaju vlasničke vrijednosne papire, udjele ili dionice iz stavka 1. kupljene 1. siječnja 2016. ili ranije, a zatim nakon 1. siječnja 2016. kupe vlasničke vrijednosne papire, udjele ili dionice iste vrste, društva za osiguranje i društva za reosiguranje osiguravaju da se preostali vlasnički vrijednosni papiri, udjeli ili dionice kupljeni 1. siječnja 2016. ili ranije mogu utvrditi u skladu sa stavkom 1.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 9. rujna 2016.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 335, 17.12.2009., str. 1.

      (2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 od 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 12, 17.1.2015., str. 1.).

      (3)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).


title: Provedbena uredba Vijeća (EU) 2015/869 od 5. lipnja 2015. o provedbi Uredbe (EU) br. 208/2014 o mjerama ograničavanja usmjerenima protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Ukrajini

text:
               6.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 142/1

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) 2015/869
   od 5. lipnja 2015.
   o provedbi Uredbe (EU) br. 208/2014 o mjerama ograničavanja usmjerenima protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Ukrajini
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 208/2014 od 5. ožujka 2014. o mjerama ograničavanja usmjerenima protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Ukrajini (1), a posebno njezin članak 14. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 5. ožujka 2014. donijelo Uredbu (EU) br. 208/2014.

               (2)

               Vijeće je 5. ožujka 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/364 (2) kojom se predviđa da se mjere ograničavanja utvrđene u Odluci Vijeća 2014/119/ZVSP (3) trebaju primjenjivati do 6. ožujka 2016. u pogledu četrnaest osoba, a do 6. lipnja 2015. u pogledu četiriju osoba.

               (3)

               Vijeće je 5. lipnja 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/876 (4) kojom se predviđa da bi se u pogledu jedne od tih četiriju osoba mjere ograničavanja trebale primjenjivati do 6. listopada 2015., a za dvije od tih osoba mjere ograničavanja trebale bi se primjenjivati do 6. ožujka 2016. Osim toga, obrazloženja koja se odnose na navedene osobe trebalo bi ažurirati.

               (4)

               Jednu osobu više ne bi trebalo držati na popisu fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 208/2014,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog I. Uredbi (EU) br. 208/2014 mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dan nakon objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 5. lipnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. RINKĒVIČS

      (1)  SL L 66, 6.3.2014., str. 1.

      (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/364 od 5. ožujka 2015. o izmjeni Odluke 2014/119/ZVSP o mjerama ograničavanja usmjerenima protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Ukrajini (SL L 62, 6.3.2015., str. 25.).

      (3)  Odluka Vijeća 2014/119/ZVSP od 5. ožujka 2014. o mjerama ograničavanja usmjerenima protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Ukrajini (SL L 66, 6.3.2014., str. 26.).

      (4)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/876 od 5. lipnja 2015. o izmjeni Odluke 2014/119/ZVSP o mjerama ograničavanja usmjerenima protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Ukrajini (vidjeti str. 30. ovog Službenog lista).

      PRILOG

                  1.

                  Dolje navedena osoba briše se s popisa navedenog u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 208/2014 s učinkom od 6. lipnja 2015.:
                  Unos br. 8 – Viktor Viktorovych Yanukovych (Віктор Вікторович Янукович) (sin bivšeg predsjednika)

                  2.

                  Unosi za sljedeće osobe kako su navedeni u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 208/2014 zamjenjuju se sljedećim unosima:

                              4.

                              Olena Leonidivna Lukash (Олена Леонідівна Лукаш), Elena Leonidovna Lukash (Елена Леонидовна Лукаш)

                              rođena 12. studenoga 1976. u Rîbniți (Moldova), bivša ministrica pravosuđa

                              Osoba koja podliježe istrazi koju provode ukrajinske vlasti zbog sudjelovanja u zloupotrebi javnih sredstava.

                              6.3.2014.

                              10.

                              Serhii Petrovych Kliuiev (Сергій Петрович Клюєв), Serhiy Petrovych Klyuyev

                              rođen 19. kolovoza 1969. u Donjecku, brat g. Andriija Kliuieva, poduzetnik

                              Osoba koja podliježe istrazi koju provode ukrajinske vlasti zbog sudjelovanja u zloupotrebi javnih sredstava. Osoba povezana s osobom koja je uvrštena na popis (Andriijem Petrovychem Kliuievim) koja podliježe kaznenom postupku koji provode ukrajinske vlasti zbog zloupotrebe javnih sredstava ili imovine.

                              6.3.2014.

                              13.

                              Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk (Дмитро Володимирович Табачник)

                              rođen 28. studenoga 1963. u Kijevu, bivši ministar obrazovanja i znanosti

                              Osoba koja podliježe istrazi koju provode ukrajinske vlasti zbog sudjelovanja u zloupotrebi javnih sredstava.

                              6.3.2014.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/923 оd 10. lipnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               11.6.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 154/25

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/923
   оd 10. lipnja 2016.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 10. lipnja 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  MA

                  136,7

                  TR

                  69,0

                  ZZ

                  102,9

                  0709 93 10

                  TR

                  145,6

                  ZZ

                  145,6

                  0805 50 10

                  AR

                  175,8

                  IL

                  134,0

                  MA

                  106,8

                  TR

                  157,0

                  ZA

                  179,9

                  ZZ

                  150,7

                  0808 10 80

                  AR

                  121,5

                  BR

                  107,0

                  CL

                  135,0

                  CN

                  102,3

                  NZ

                  149,7

                  US

                  180,4

                  UY

                  107,2

                  ZA

                  123,6

                  ZZ

                  128,3

                  0809 10 00

                  TR

                  269,1

                  ZZ

                  269,1

                  0809 29 00

                  TR

                  527,5

                  US

                  888,6

                  ZZ

                  708,1

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 367/2014 оd 10. travnja 2014. o utvrđivanju neto iznosa raspoloživog za rashode EFJP-a

text:
               11.4.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 108/13

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 367/2014
   оd 10. travnja 2014.
   o utvrđivanju neto iznosa raspoloživog za rashode EFJP-a
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (1), a posebno njezin članak 16. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 16. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1306/2013, godišnja gornja granica za rashode Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) utvrđuje se najvišim iznosom koji je za njega postavljen u okviru Priloga I. Uredbi Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (2), iznos ispod gornje granice za rashode vezane uz tržište i izravna plaćanja.

               (2)

               Člankom 10.c stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (3) predviđa se da se iznosi ostvareni dobrovoljnom prilagodbom iz članka 10.b stavka 5. te Uredbe i primjenom članka 136. te Uredbe trebaju staviti na raspolaganje Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj (EPFRR) za financijsku godinu 2014.

               (3)

               Provedbenom odlukom Komisije 2013/146/EU (4) utvrđuje se iznos ostvaren primjenom dobrovoljne prilagodbe u Ujedinjenoj Kraljevini za kalendarsku godinu 2013. Taj bi se iznos trebao staviti na raspolaganje za EPFRR u 2014.

               (4)

               Člankom 136. Uredbe (EZ) br. 73/2009 predviđa se da je državama članicama bilo dopušteno do 1. kolovoza 2009. odlučiti da od financijske godine 2011. prenesu iznos, koji se računa u skladu s člankom 69. stavkom 7. te Uredbe, za potporu Unije u okviru programa ruralnog razvoja i financiranja iz EPFRR-a, a bez primjene članka 69. stavka 6. točke (a) te Uredbe. Iznosi raspoloživi za prijenos izračunati su i utvrđeni u Prilogu III. Uredbi Komisije (EZ) br. 1120/2009 (5)

               (5)

               Člankom 136.b Uredbe (EZ) br. 73/2009, kako je umetnut Uredbom (EU) br. 1310/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6), predviđa se da države članice koje su u skladu s člankom 136. Uredbe (EZ) br. 73/2009 donijele odluku da od financijske godine 2011. stave na raspolaganje iznos za potporu Unije u okviru programa ruralnog razvoja i financiranja iz EPFRR-a, i dalje daju na raspolaganje iznose iz Priloga VIII.a toj Uredbi, kako je umetnut Uredbom (EU) br. 1310/2013, za programe ruralnog razvoja i financiranje iz EPFRR-a za financijsku godinu 2015.

               (6)

               Stoga se iznosi iz Priloga VIII.a Uredbi (EZ) br. 73/2009 za Njemačku i Švedsku trebaju staviti na raspolaganje za programe ruralnog razvoja i financiranje iz EPFRR-a za financijsku godinu 2015.

               (7)

               Člankom 66. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7) predviđa se da se za države članice koje su primijenile članak 4. stavak 1. prvi podstavak Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 (8), relevantni godišnji proračun raspoloživ u skladu s člankom 5. stavkom 1. te Uredbe treba prenijeti EPFRR-u s učinkom od 1. siječnja 2014. Grčka je primijenila članak 4. stavak 1. prvi podstavak Uredbe (EZ) br. 637/2008.

               (8)

               Stoga je primjereno utvrditi neto iznos koji treba staviti na raspolaganje za rashode EFJP-a za proračunske godine od 2014. do 2020. Radi jasnoće, iznosi koje treba staviti na raspolaganje EPFRR-u trebali bi se također objaviti,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Neto iznos raspoloživ za rashode Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i iznosi raspoloživi za proračunske godine od 2014. do 2020. za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) na temelju članka 10.c stavka 2. te članaka 136. i 136.b Uredbe (EZ) br. 73/2009 i članka 66. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013, utvrđeni su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 10. travnja 2014.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 549.

      (2)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

      (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 73/2009 od 19. siječnja 2009. o utvrđivanju zajedničkih pravila za programe izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedničke poljoprivredne politike i utvrđivanju određenih programa potpore za poljoprivrednike, o izmjeni uredaba (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 247/2006, (EZ) br. 378/2007 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1782/2003 (SL L 30, 31.1.2009., str. 16.).

      (4)  Provedbena odluka Komisije 2013/146/EU od 20. ožujka 2013. o utvrđivanju iznosa ostvarenog primjenom dobrovoljne prilagodbe u Ujedinjenoj Kraljevini za kalendarsku godinu 2013. (SL L 82, 22.3.2013., str. 58.).

      (5)  Uredba Komisije (EZ) br. 1120/2009 od 29. listopada 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu programa jedinstvenih plaćanja predviđenog u glavi III. Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 o utvrđivanju zajedničkih pravila za programe izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedničke poljoprivredne politike i utvrđivanju određenih programa potpore za poljoprivrednike (SL L 316, 2.12.2009., str. 1.).

      (6)  Uredba (EU) br. 1310/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju određenih prijelaznih odredaba o potpori ruralnom razvoju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i o izmjenama Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu sredstava i njihove raspodjele za godinu 2014. i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 i uredaba (EU) br. 1307/2013, (EU) br. 1306/2013 i (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu njihove primjene u godini 2014. (SL L 347, 20.12.2013., str. 865.).

      (7)  Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (SL L 347, 20.12.2013., str. 608.).

      (8)  Uredba Vijeća (EZ) br. 637/2008 od 23. lipnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1782/2003 i uvođenju nacionalnih programa restrukturiranja sektora pamuka (SL L 178, 5.7.2008., str. 1.).

      PRILOG

                  (u milijunima EUR)

                  Proračunska godina

                  Iznosi stavljeni na raspolaganje EPFRR-u

                  Neto iznos raspoloživ za rashode EFJP-a

                  Članak 10.b Uredbe (EZ) br. 73/2009

                  Članak 136. Uredbe (EZ) br. 73/2009

                  Članak 136.b Uredbe (EZ) br. 73/2009

                  Članak 66. Uredbe (EU) br. 1307/2013

                  2014

                  296,3

                  51,6

                  4,0

                  43 778,1

                  2015

                  51,6

                  4,0

                  44 312,4

                  2016

                  4,0

                  44 624,0

                  2017

                  4,0

                  44 859,0

                  2018

                  4,0

                  44 885,0

                  2019

                  4,0

                  44 912,0

                  2020

                  4,0

                  44 937,0


title: Provedbena uredba Komisija (EU) br. 678/2012 od 16. srpnja 2012. o upisu naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Szőregi rózsatő (ZOZP))

text:
               15/Sv. 21

               HR

               Službeni list Europske unije

               62

         32012R0678

               L 198/4

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJA (EU) br. 678/2012
   od 16. srpnja 2012.
   o upisu naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Szőregi rózsatő (ZOZP))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (1), a posebno njezin članak 7. stavak 4. prvi podstavak,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 6. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 510/2006, zahtjev Mađarske za registraciju naziva „Szőregi rózsatő” objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Kako Komisija nije primila nijedan prigovor u smislu članka 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006, taj bi naziv trebalo upisati u Registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv naveden u Prilogu ovoj Uredbi ovime se upisuje u Registar.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 16. srpnja 2012.

            Za Komisiju, u ime Predsjednika

         Dacian CIOLOȘ

            Član Komisije

      (1)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12.

      (2)  SL C 310, 22.10.2011., str. 17.
   PRILOG
   Poljoprivredni proizvodi navedeni u Prilogu II. Uredbi:

      Razred 3.5.   Cvijeće i ukrasno bilje

   MAĐARSKA
   Szőregi rózsatő (ZOZP)


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/383 оd 1. ožujka 2017. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Prosciutto Veneto Berico-Euganeo (ZOI))

text:
               7.3.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 59/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/383
   оd 1. ožujka 2017.
   o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Prosciutto Veneto Berico-Euganeo (ZOI))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Prosciutto Veneto Berico-Euganeo”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/96 (2).

               (2)

               Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
                   (3).

               (3)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Prosciutto Veneto Berico-Euganeo” (ZOI).
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 1. ožujka 2017.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Phil HOGAN

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1107/96 od 12. lipnja 1996. o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92 (SL L 148, 21.6.1996., str. 1.).

      (3)  SL C 418, 12.11.2016., str. 5.