title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1469 оd 1. listopada 2018. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Rusije i Ukrajine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  2.10.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 246/20

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1469
         оd 1. listopada 2018.
         o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Rusije i Ukrajine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Prethodni ispitni postupci i postojeće mjere

                     (1)

                     Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2320/1997 (2) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom, među ostalim, iz Rusije. Odlukom Komisije 2000/70/EZ (3) prihvaćena je obveza od izvoznika iz Rusije. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 348/2000 (4) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske i Ukrajine. Uredbom Vijeća (EZ) br. 1322/2004 (5) odlučeno je da se, kao mjera opreza u vezi s prošlim nekonkurentnim ponašanjem određenih proizvođača iz Unije (vidjeti uvodnu izjavu 9. navedene uredbe), ukinu mjere na snazi na uvoz iz, među ostalim, Rusije.

                     (2)

                     Nakon ispitnog postupka revizije provedenog u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe Vijeće je Uredbom (EZ) br. 258/2005 (6) izmijenilo konačne mjere uvedene Uredbom (EZ) br. 348/2000, ukinulo mogućnost izuzeća od pristojbe predviđenog člankom 2. navedene uredbe i uvelo antidampinšku pristojbu od 38,8 % na uvoz iz Hrvatske i antidampinšku pristojbu od 64,1 % na uvoz iz Ukrajine, uz izuzetak uvoza društva Dnepropetrovsk Tube Works, koje je podlijegalo antidampinškoj pristojbi od 51,9 %.

                     (3)

                     Odlukom 2005/133/EZ (7) Komisija je djelomično suspendirala konačne mjere povezane s Hrvatskom i Ukrajinom na razdoblje od devet mjeseci s učinkom od 18. veljače 2005. Djelomično proširenje produljeno je za dodatno razdoblje od jedne godine Uredbom Vijeća (EZ) br. 1866/2005 (8).

                     (4)

                     Uredbom (EZ) br. 954/2006 (9) Vijeće je uvelo konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi podrijetlom, među ostalim, iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine, ukinulo uredbe (EZ) br. 2320/97 i (EZ) br. 348/2000, prekinulo privremene revizije i revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom, među ostalim, iz Rusije i prekinulo privremene revizije antidampinških pristojbi na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom, među ostalim, iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine.

                     (5)

                     Presudom od 16. veljače 2012. u spojenim predmetima C-191/09 i C-200/09 P Vijeće i Komisija protiv Interpipe Niko Tube i Interpipe NTRP Sud je odbio žalbu Vijeća (10) na presudu Prvostupanjskog suda od 10. ožujka 2009., poništavajući time članak 1. Uredbe (EZ) br. 954/2006 u mjeri u kojoj se odnosi na dio antidampinške pristojbe utvrđene za proizvode koje proizvode društva Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT i Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (zajedno „grupa Interpipe”) koja je bila viša od pristojbe koja bi bila primjenjiva da izvozna cijena nije bila prilagođena za proviziju u slučaju prodaje putem posrednika povezanog trgovca, društva Sepco SA (11). U skladu s člankom 266. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Komisija je poduzela mjere potrebne za postupanje sukladno presudama i ponovno izračunala stopu antidampinške pristojbe za grupu Interpipe u skladu s uputama Prvostupanjskog suda i Suda. Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 540/2012 (12) ispravljeni su aspekti Uredbe (EZ) br. 954/2006 za koje je utvrđeno da su neusklađeni s osnovnom uredbom, i koji su time doveli do poništavanja dijelova te uredbe. Ta uredba nije utjecala na valjanost svih ostalih nalaza iz Uredbe (EZ) br. 954/2006. Nakon ponovnog izračuna utvrđeno je da antidampinška pristojba koja je trenutačno na snazi za grupu Interpipe iznosi 17,7 % za predmetni proizvod.

                     (6)

                     Vijeće je Uredbom (EU) br. 585/2012 (13) nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera uvelo konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi podrijetlom iz Rusije i Ukrajine i prekinulo antidampinške mjere protiv uvoza određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Hrvatske („prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjere”).

                     (7)

                     Nakon ispitnih postupaka u okviru djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe Vijeće je Uredbom (EU) br. 795/2012 (14) odnosno Uredbom (EU) br. 1269/2012 (15) izmijenilo konačne mjere uvedene Uredbom (EU) br. 585/2012 u pogledu određenog broja ruskih i ukrajinskih proizvođača izvoznika.

                     (8)

                     Stopa antidampinških pristojbi koje su trenutačno na snazi iznosi 35,8 % za uvoz podrijetlom iz Rusije, uz izuzetak društava Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant i Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant i OAO Seversky Tube Works (28,7 %), te 25,7 % za uvoz podrijetlom iz Ukrajine, uz izuzetak društava OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), LLC Interpipe Niko Tube i OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (13,8 %).

               1.2.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

                     (9)

                     Komisija je 4. srpnja 2017. najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Rusije i Ukrajine u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe objavom obavijesti u Službenom listu Europske unije („obavijest o pokretanju postupka”) (16).

                     (10)

                     Reviziju je nakon obrazloženog zahtjeva podnesenog 30. ožujka 2017. pokrenuo Odbor za obranu industrije bešavnih čeličnih cijevi Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenih bešavnih cijevi u Uniji. Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga za Ukrajinu i ponavljanja dampinga za Rusiju te ponavljanja štete za industriju Unije.

               1.3.   Usporedna djelomična privremena revizija

                     (11)

                     Komisija je 7. svibnja 2018. pokrenula djelomičnu privremenu reviziju u pogledu uvoza određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom, među ostalim, iz Ukrajine u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe (17). Djelomičnu privremenu reviziju zatražila je jedna grupa proizvođača izvoznika iz Ukrajine, grupa Interpipe, i ona je ograničena na preispitivanje dampinga u pogledu podnositelja zahtjeva.

               1.4.   Ispitni postupak

            Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (12)

                     Ispitnim postupkom u pogledu nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2016. do 30. lipnja 2017. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja RIPR-a („razmatrano razdoblje”).

            Strane na koje se postupak odnosi

                     (13)

                     Komisija je o pokretanju postupka revizije službeno obavijestila proizvođače izvoznike, uvoznike, poznate korisnike, predstavnike zemalja izvoznica, podnositelja zahtjeva i proizvođače iz Unije navedene u zahtjevu. Zainteresirane strane imale su mogućnost iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku koji je utvrđen u obavijesti o pokretanju postupka.

            Odabir uzorka

                     (14)

                     S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika u Rusiji i Ukrajini i velik broj uvoznika u početku je u obavijesti o pokretanju postupka predviđen odabir uzorka proizvođača izvoznika i uvoznika u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka zaista potreban i, ako jest, odabrati uzorak, od prethodno navedenih strana zatraženo je da se jave u roku od 15 dana od pokretanja postupka i Komisiji dostave podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.

                     (15)

                     U utvrđenom roku javili su se samo dva ruska proizvođača izvoznika (grupa TMK i grupa ChTPZ, „dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika”) i jedan ukrajinski proizvođač izvoznik („grupa Interpipe”). Stoga je odlučeno da se za proizvođače izvoznike neće provesti odabir uzorka.

                     (16)

                     Nijedan uvoznik nije dostavio podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka niti naveo da je voljan surađivati s Komisijom. Međutim, četiri uvoznika podneske su dostavila nakon pokretanja postupka. Komisija je stoga odlučila da neće provesti odabir uzorka.

                     (17)

                     U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela i da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe. Podatke zatražene za odabir uzorka prije pokretanja postupka dostavilo je 12 proizvođača iz Unije, koji su naveli da su voljni surađivati s Komisijom. Na temelju toga Komisija je odabrala privremeni uzorak od tri proizvođača, za koja je utvrđeno da su reprezentativna za industriju Unije u smislu obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.

                     (18)

                     Zbog nedovoljne suradnje jednog od proizvođača iz Unije u uzorku i primjene odredaba članka 18. osnovne uredbe na to društvo Komisija je predmetnog proizvođača u privremenom uzorku zamijenila dvama drugim proizvođačima iz Unije. Stoga se konačni uzorak proizvođača iz Unije sastoji od društava Arcelor Mittal Tubular Products, Benteler Steel Tube GmbH, Dalmine S.p.A., i Zeleziarne Podbrezova a.s.

            Upitnici

                     (19)

                     Upitnici su stoga poslani na adrese pet proizvođača iz Unije u uzorku (ukupno u početnom i konačnom uzorku), četiriju uvoznika, dviju grupa ruskih proizvođača izvoznika i grupe Interpipe.

                     (20)

                     Nijedna od dviju grupa ruskih proizvođača izvoznika nije dostavila odgovore na upitnik. Ruska su tijela obaviještena o nesuradnji i namjeri Komisije da primijeni članak 18. osnovne uredbe.

                     (21)

                     Oba su proizvođača ipak dostavila primjedbe kojima se osporava točnost zahtjeva i protivi nastavku mjera.

                     (22)

                     Odgovore na upitnike dostavili su pet proizvođača iz Unije i jedini ukrajinski proizvođač izvoznik koji je surađivao. Četiri uvoznika iz Unije nisu dostavila daljnje odgovore na upitnike.

            Posjeti radi provjere

                     (23)

                     Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u prostorima sljedećih društava:

                                    Proizvođači iz Unije

                                             —

                                             Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava AS, Češka,

                                             —

                                             Benteler Steel Tube GmbH, Paderborn, Njemačka,

                                             —

                                             Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija,

                                             —

                                             Zeleziarne Podbrezova a.s., Podbrezova, Slovačka, te povezani trgovci Pipex Italia S.p.A., Arona, Italija i Slavrur Sp. z o.o., Stalowa Wola, Poljska,

                                             —

                                             Vallourec Deutschland GmbH, Boulogne Billancourt, Francuska,

                                    Proizvođač izvoznik u Ukrajini:

                                             —

                                             Grupa Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dnjepropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopolj, Ukrajina) te njezina povezana društva za trgovinu LLC Interpipe Ukraine, Dnjepropetrovsk, Ukrajina, Interpipe Europe SA, Lugano, Švicarska i Interpipe Central Trade GmbH, Frankfurt, Njemačka.

            Daljnji postupak

                     (24)

                     Komisija je 13. srpnja 2018. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Rusije i Ukrajine.

                     (25)

                     Primjedbe su dostavile dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika, grupa Interpipe, Misija Ukrajine pri Europskoj uniji i Stalna misija Ruske Federacije pri Europskoj uniji. Saslušanje dviju grupa ruskih proizvođača izvoznika i Stalne misije Ruske Federacije pri Europskoj uniji te službi Komisije održano je 8. kolovoza 2018. Istog dana održano je i saslušanje grupe Interpipe i službi Komisije. S obzirom na primjedbe grupe Interpipe tom su društvu dostavljene dvije dodatne objave u vezi s analizom u pogledu Ukrajine i određenih pitanja specifičnih za to društvo.

                     (26)

                     Primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane razmotrene su i prema potrebi uzete u obzir.

               2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1.   Predmetni proizvod

                     (27)

                     Predmetni je proizvod jednak proizvodu iz prethodnog ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja mjera koje su trenutačno na snazi, odnosno određene bešavne cijevi od željeza ili čelika, kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera ne većeg od 406,4 mm s ekvivalentom ugljika (CEV) ne većim od 0,86 u skladu s formulom Međunarodnog instituta za zavarivanja (IIW) i kemijskom analizom (18), podrijetlom iz Rusije i Ukrajine („predmetni proizvod”), trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 i ex 7304 59 93 (19) (oznake TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 i 7304599320).

                     (28)

                     Predmetni proizvod ima širok raspon primjene, primjerice u cijevima za prijevoz tekućina, u graditeljstvu za pilone, za mehaničku uporabu, za plinske cijevi, kotlovske cijevi i „OCTG” cijevi (eng. oil and country tubular goods) za bušenje, zaštitu („casing”) i proizvodnju („tubing”) u naftnoj industriji.

                     (29)

                     Bešavne cijevi u trenutku isporuke korisnicima mogu imati vrlo različite oblike. Mogu biti, na primjer, galvanizirane, s navojima, isporučene kao „zelene” cijevi (tj. bez ikakve termičke obrade), s posebnim krajevima, različitih presjeka, izrezane po mjeri ili ne. Nema općih standardnih veličina cijevi, zbog čega se većina bešavnih cijevi izrađuje po narudžbi kupaca. Bešavne cijevi obično se povezuju zavarivanjem. Međutim, u posebnim slučajevima mogu se povezati vlastitim navojem ili se upotrebljavati pojedinačno, iako i dalje postoji mogućnost zavarivanja. Ispitni je postupak pokazao da sve bešavne cijevi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene.

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (30)

                     Kako je utvrđeno u prethodnom, kao i zadnjem ispitnom postupku, predmetni je ispitni postupak revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrdio da proizvod koji se izvozi iz Rusije i Ukrajine u Uniju, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćim tržištima Rusije i Ukrajine te proizvod koji u Uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te istu krajnju namjenu, zbog čega se smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

               3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

                     (31)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će se damping nastaviti ili ponoviti nakon isteka mjera na snazi.

               3.1.   Rusija

         3.1.1.   Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

         3.1.1.1.   Uvodne napomene

                     (32)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je prvo ispitala postoji li vjerojatnost da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga iz Rusije.

                     (33)

                     Budući da nijedan ruski proizvođač izvoznik nije surađivao, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., Komisija je ukupnu analizu, uključujući i izračun dampinga, temeljila na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

                     (34)

                     Stoga je vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga ocijenjena upotrebom podataka iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u kombinaciji s drugim izvorima podataka, kao što su podaci prikupljeni na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe, podaci iz dostavljenih pisanih podnesaka, uključujući, među ostalim, statističke podatke Ruske savezne carinske službe (20) o ruskom izvozu, i statistički podaci sa specijaliziranog web-mjesta Metal Expert (21).

                     (35)

                     Zbog ruskih proizvođača koji nisu surađivali Komisija nije mogla usporediti uobičajenu vrijednost s izvoznom cijenom za svaku vrstu proizvoda. Stoga su i uobičajena vrijednost i izvozna cijena utvrđene na temelju prosječnih vrijednosti u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

               3.1.1.2.   Uobičajena vrijednost

                     (36)

                     Kako bi utvrdila uobičajenu vrijednost, Komisija je upotrijebila istu metodologiju kao onu koju je podnositelj zahtjeva primijenio u zahtjevu. Ta se metodologija temelji na ruskim podacima o domaćim cijenama dostupnima na web-mjestu Metal Expert. Komisija je stoga upotrijebila prosječne domaće cijene u Rusiji, odnosno cijene na razini franko tvornica navedene na web-mjestu Metal Expert za 12 mjeseci od srpnja 2016. do lipnja 2017.

               3.1.1.3.   Izvozna cijena

                     (37)

                     Izvozne cijene u Uniju utvrđene su s pomoću Komisijine baze podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

               3.1.1.4.   Usporedba

                     (38)

                     Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na temelju cijena franko tvornica. Uobičajena vrijednost prilagođena je naviše u skladu s metodologijom koju je naveo podnositelj zahtjeva (22) i na temelju informacija dostupnih na web-mjestu Metal Expert. Izvozna cijena prilagođena je naniže na razinu franko tvornica. Zbog toga su troškovi dostave, osiguranje i provizija oduzeti na temelju informacija navedenih u zahtjevu.

               3.1.1.5.   Damping

                     (39)

                     Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala da dampinška marža za ruski izvoz u Uniju iznosi oko 33 %. Međutim, razina uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je relativno ograničena i činila je 0,6 % potrošnje u Uniji.

               3.1.1.6.   Primjedbe nakon konačne objave

                     (40)

                     Dvije su grupe ruskih proizvođača izvoznika nakon objave zajedno dostavile primjedbe na Komisijin dokument o općoj objavi.

                     (41)

                     Oba su društva osporila zakonitost postojećih mjera. Prvo, tvrdila su da su početne mjere nezakonite jer je Komisija primijenila prilagodbu troškova na uobičajenu vrijednost na temelju članka 2. stavka 5. osnovne uredbe, koja bi navodno bila nezakonita na temelju sudske prakse Žalbenog tijela WTO-a (23). Drugo, tvrdila su da je pristup Komisije u revizijama zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s kojim Komisija ne utvrđuje nalaze specifične za određena društva (24) u suprotnosti s tekstom i smislom osnovne uredbe i Antidampinškim sporazumom WTO-a.

                     (42)

                     Prva je tvrdnja odbijena jer se odnosi na izračun početne pristojbe koja nije obuhvaćena trenutačnim postupkom. Budući da ruski proizvođači izvoznici nisu surađivali, za potrebe ovog ispitnog postupka zbog predstojećeg isteka mjera morale su se upotrijebiti odredbe članka 18. Kad je riječ o drugoj tvrdnji, dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika nisu obrazložile zašto bi utvrđivanje na razini zemlje u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera bilo nezakonito. Stoga je i ta tvrdnja odbačena.

                     (43)

                     Kad je riječ o posebnim aspektima ispitnog postupka, dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika prvo su osporile Komisijinu primjenu članka 18. osnovne uredbe te su tvrdile da je Komisija zanemarila podatke koje su one dostavile tijekom ispitnog postupka.

                     (44)

                     Kad je riječ o primjeni članka 18. osnovne uredbe, svi poznati ruski proizvođači izvoznici pozvani su da ispune upitnik namijenjen proizvođačima izvoznicima nakon pokretanja postupka (25). Osim toga, Stalnoj misiji Rusije pri Europskoj uniji dostavljeni su prazni upitnici i upućen joj je poziv da se obrati drugim ruskim proizvođačima (ili da Komisiju upozna s njima) koji u vrijeme pokretanja postupka možda nisu bili poznati Komisiji kako bi dobili priliku sudjelovati u ispitnom postupku.

                     (45)

                     Dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika koje su se javile obavijestile su Komisiju 21. kolovoza 2017. da su odlučile da neće u potpunosti surađivati u ispitnom postupku, navodeći da su odlučile da neće odgovoriti na upitnik i da će dobrovoljno ograničiti svoje sudjelovanje na dostavljanje samo određenih podataka (kao što su oni o proizvodnji i kapacitetu te izvoznim cijenama na tržišta trećih zemalja) i primjedbi na neke aspekte ispitnog postupka. Dvjema grupama ruskih proizvođača izvoznika ipak je dostavljen upitnik i pozvane su da ga ispune. U popratnom pismu uz taj poziv ruski proizvođači izvoznici nedvosmisleno su obaviješteni da će Komisija primijeniti članak 18. osnovne uredbe ako ne bude odgovora na upitnik. Nijedna grupa nije dostavila odgovore na upitnik.

                     (46)

                     S obzirom na to Komisija je 22. ožujka 2018. obavijestila ruska tijela o svojoj namjeri da primijeni članak 18. osnovne uredbe.

                     (47)

                     Međutim, Komisija je istaknula da tijekom saslušanja od 8. kolovoza 2018. nije zanemarila podatke koje su dostavile dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika, kako su one pogrešno tvrdile. Komisija je objasnila da je podatke koje su dostavile dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika u pogledu kapaciteta i proizvodnje zapravo unakrsno provjerila s javno dostupnim podacima, odnosno podacima s web-mjesta Metal Expert. Komisija je upotrijebila i statističke podatke o ruskom izvozu koje su joj dostavili proizvođači izvoznici, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 34. Stoga je odbačena tvrdnja da je Komisija zanemarila podatke koje su joj dostavile dvije grupe proizvođača izvoznika.

                     (48)

                     Dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika navele su i da su pozvale Komisiju da obavi posjete radi provjere ograničenih podataka koje su dostavile te da Komisija nije obavila takav posjet radi provjere.

                     (49)

                     U skladu s člankom 16. osnovne uredbe posjeti radi provjere trebali bi se obavljati ako Komisija to smatra prikladnim, a u slučaju izostanka točnog i pravodobnog odgovora Komisija može odabrati da neće obaviti takav posjet radi provjere. Na temelju toga i zbog izostanka primjerenog odgovora na upitnik u ovom slučaju Komisija je smatrala da ne bi trebala obaviti posjet radi provjere.

               3.1.2.   Vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage

                     (50)

                     Kako je prethodno navedeno, utvrđeno je da je Rusija u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavila s dampingom, ali razina uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je relativno ograničena. Stoga je Komisija analizirala je li vjerojatno da će se damping nastaviti ili ponoviti ako se dopusti istek trenutačnih antidampinških mjera. Komisija je pritom ispitala proizvodni i rezervni kapacitet u Rusiji, privlačnost tržišta Unije i ponašanje ruskih izvoznika na drugim tržištima.

               3.1.2.1.   Rezervni kapacitet

                     (51)

                     Nakon konačne objave dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika osporile su nalaze koje je utvrdila Komisija u pogledu rezervnog kapaciteta dostupnog u Rusiji. Konkretno, dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika tvrdile su da je Komisija precijenila rezervni kapacitet dostupan u Rusiji. Količina tog rezervnog kapaciteta utemeljena je na podacima iz istraživanja tržišta (Metal Expert) i procijenjena je na više od 550 000 tona.

                     (52)

                     Tijekom saslušanja od 8. kolovoza 2018. Komisija je objasnila podatke koje je upotrijebila za izračun brojčanih podataka navedenih u dokumentu o općoj objavi, tj. javno dostupne podatke (kako su uključeni u dokumentaciju) u vrijeme sastavljanja dokumenta o općoj objavi. Nakon zaprimljenih primjedbi i rasprava koje su održane na saslušanju Komisija je pozvala dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika da dostave najnovije i najdetaljnije podatke o proizvodnji i kapacitetu koji su im dostupni. Dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika navedene podatke (koje su preuzele s web-mjesta Metal Expert) dostavile su Komisiji 10. kolovoza 2018. Stoga je Komisija za izračun proizvodnog kapaciteta upotrijebila ažurirane podatke s web-mjesta Metal Expert, kako su ih dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika dostavile u podnesku od 10. kolovoza 2018.

                     (53)

                     Ažurirani brojčani podaci o rezervnom kapacitetu dobiveni na taj način upućivali su na to da je rezervni kapacitet u Rusiji u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosio od 350 000 do 380 000 tona. Taj znatan višak kapaciteta čini više od 25 % potrošnje u Uniji.

               3.1.2.2.   Privlačnost tržišta Unije

                     (54)

                     Ispitnim postupkom potvrđeno je da je tržište Unije ruskim proizvođačima privlačno zbog razloga navedenih u nastavku.

                     (55)

                     Prvo, kad je riječ o veličini, tržište Unije (potrošnja od više od 1,3 milijuna tona u razdoblju ispitnog postupka revizije i 1,5 milijuna tona 2014.) može se smatrati jednim od najvećih svjetskih tržišta bešavnih cijevi.

                     (56)

                     Drugo, nakon što je na temelju odjeljka 232. SAD uveo mjere od 25 % na proizvode od čelika (26), što obuhvaća i predmetni proizvod, ruski bi izvoz na jedno od glavnih izvoznih tržišta mogao biti barem djelomično ograničen. Zbog toga bi tržište Unije postalo privlačnije, čime bi se stvorio rizik od mogućeg preusmjeravanja trgovine na Uniju.

                     (57)

                     Kad je riječ o cijenama, razina sniženja cijena u razdoblju ispitnog postupka revizije (vidjeti uvodnu izjavu 137. u nastavku) pokazuje da je prosječna cijena ruskog uvoza na tržište Unije niža od cijene proizvođača iz Unije pa je stoga vjerojatno da će se izvoz nastaviti povećavati ako se mjere stave izvan snage.

                     (58)

                     Zbog relativno niske razine uvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (8 663 tone) Komisija je analizirala i izvozne cijene iz Rusije na druga tržišta trećih zemalja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, kako su navedene u službenim statističkim podacima Ruske savezne carinske službe o ruskom izvozu, i te je razine cijena usporedila s uvoznim cijenama u Uniju. Navedena je analiza pokazala da Rusija na nekoliko svojih glavnih izvoznih tržišta proizvode prodaje po cijenama sličnim cijenama dampinškog izvoza na tržište Unije, a ponekad čak i po nižim cijenama.

                     (59)

                     S obzirom na nalaze utvrđene u uvodnim izjavama od 50. do 58. Komisija je zaključila da postoji velika vjerojatnost da bi se, ako se dopusti istek mjera, dampinški uvoz iz Rusije mogao ponoviti u velikom obujmu.

               3.1.2.3.   Primjedbe nakon konačne objave

                     (60)

                     Grupe ruskih proizvođača izvoznika nakon konačne objave navele su da ne postoji vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Kao glavne elemente za osporavanje nalaza Komisije naveli su rezultate ruskog domaćeg tržišta bešavnih cijevi i stanje na drugim izvoznim tržištima. Osim toga, ruski proizvođači izvoznici tvrdili su da je Komisija zanemarila (javno dostupne) podatke koje su joj dostavili u pogledu razina cijena izvoza na druga tržišta trećih zemalja.

                     (61)

                     Ta je tvrdnja činjenično netočna. Komisija je na saslušanju od 8. kolovoza 2018. obavijestila ruske proizvođače izvoznike da je za svoju analizu uzela u obzir javno dostupne statističke podatke o ruskom izvozu koje su dostavile dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika (27). Komisija je na temelju tih podataka potvrdila da su cijene na nekoliko glavnih ruskih izvoznih tržišta, koja čine znatan udio ukupnog ruskog izvoza bešavnih cijevi, utvrđene na razinama nižima od ruskih izvoznih cijena u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (28). Stoga je ta tvrdnja odbačena.

                     (62)

                     Dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika tvrdile su da su zaključci Komisije o veličini tržišta Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55., „uvelike precijenjeni”. Osim toga, tvrdile su i da postoje druga tržišta koja su privlačnija od tržišta Unije.

                     (63)

                     Prvo, važnost tržišta Unije bila je posebno naglašena na saslušanju od 8. kolovoza 2018. kada su predstavnici najvećeg ruskog proizvođača priznali da je tržište Unije zaista jedno od glavnih tržišta za predmetni proizvod. Potrebno je naglasiti da Komisija nije zauzela stav o tome bi li mogla postojati druga tržišta koja su privlačnija od tržišta Unije. Komisija je zapravo utvrdila da je tržište Unije ruskim proizvođačima izvoznicima privlačno zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama od 55. do 58.

                     (64)

                     Komisija je u tom pogledu uočila i nedosljednosti u opisnom dijelu podnesaka koje su dostavili ruski proizvođači izvoznici i stvarnih podataka sadržanih u tim podnescima. Konkretno, ruski proizvođači izvoznici naglasili su da se cijene za određene zemlje, kao što su Indija, Turska i Ujedinjeni Arapski Emirati, utvrđuju na razine „cijena veće od izvoznih cijena u Uniju” (29). Ta je tvrdnja činjenično netočna i u suprotnosti sa stvarnim brojkama koje su dostavile iste stranke (30), u kojima se jasno vidjeti da su u razdoblju ispitnog postupka revizije cijene izvoza u Uniju zapravo bile više (31). Stoga je ta tvrdnja odbačena.

                     (65)

                     Dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika osporavale su i zaključke Komisije da bi nakon primjene mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. postojao rizik preusmjeravanja trgovine te su uputile i na privremene nalaze Komisije o trenutačnom zaštitnom ispitnom postupku EU-a u pogledu određenih proizvoda od čelika, u kojem su bešavne cijevi privremeno izuzete od primjene mjera (32).

                     (66)

                     Kad je riječ o zaštitnom ispitnom postupku EU-a u pogledu čelika, postupak još traje i bešavne cijevi privremeno su izuzete od primjene mjera. Međutim, to privremeno izuzeće bešavnih cijevi od primjene privremenih zaštitnih mjera nije utemeljeno na izostanku preusmjeravanja trgovine (kako su ruski proizvođači izvoznici pogrešno tvrdili), nego na nepovećanju uvoza (33).

                     (67)

                     Kad je riječ o mogućem utjecaju mjera SAD-a na temelju odjeljka 232., Komisija smatra da se rizik od preusmjeravanja trgovine ne može isključiti i da bi takav rizik sigurno postao vjerojatniji ako se dopusti istek postojećih mjera. Potrebno je napomenuti da bi, ako se dopusti istek pristojbi, zbog pristojbe od 25 % u SAD-u u odnosu na pristojbu od 0 % u Uniji tržište Unije očito bilo privlačnije ruskim proizvođačima izvoznicima nego što je to slučaj u postojećim okolnostima, tj. u slučaju pristojbi koje su na snazi na obama tržištima. Stoga dosadašnja kretanja uvoza u SAD-u nisu dobar pokazatelj s obzirom na to da su mjere u Uniji i dalje na snazi te zbog činjenice da poticaj za prelazak na drugo tržište možda nije relevantan kao što bi bio u slučaju da nema mjera u Uniji.

                     (68)

                     Dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika tvrdile su i da su određena izuzeća od mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. za određene ruske proizvođače izvoznike vrlo vjerojatna. Komisija je navela da se iz dokaza (34) koji su joj dostavljeni u tom pogledu ne može zaključiti da je vjerojatno da će određeni ruski proizvođač biti izuzet od primjene mjera. Stoga je Komisija zbog nedostatka konkretnih dokaza u tom pogledu odbacila navedenu tvrdnju.

                     (69)

                     Konačno, dvije grupe ruskih proizvođača izvoznika tvrdile su da s obzirom na ograničene količine izvezene u razdoblju ispitnog postupka revizije nije bilo vjerojatno da bi stavljanje mjera izvan snage dovelo do nastavka ili ponavljanja dampinga.

                     (70)

                     Komisija je uputila na svoje nalaze o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga kako su navedeni u uvodnim izjavama od 50. do 68. i naglasila da je analiza vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga prognostičke prirode. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

               3.2.   Ukrajina

         3.2.1.   Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

         3.2.1.1.   Uvodne napomene

                     (71)

                     U Ukrajini postoje tri poznata proizvođača bešavnih cijevi. Jedan od njih, grupa Interpipe, surađivao je u ispitnom postupku. Grupa Interpipe daleko je najveći proizvođač u Ukrajini. Prema trgovinskim statističkim podacima izvoz bešavnih cijevi te grupe u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije činio je 87 % ukupnog uvoza iz Ukrajine u tom razdoblju (35) i iznosio 80 711 tona ili 6 % potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Podaci koje je dostavila grupa Interpipe provjereni su na licu mjesta u Ukrajini te u prostorima povezanog trgovca u Švicarskoj i povezanog uvoznika u Njemačkoj. Komisija je nakon provjere ispravila određene podatke koje je na početku dostavila grupa Interpipe, većinom one povezane s prodajnim, općim i administrativnim troškovima te vrijednostima CIF.

                     (72)

                     Dva su proizvođača izvoznika u stopostotnom vlasništvu i pod nadzorom grupe Interpipe – LLC Interpipe Niko Tube („Niko Tube”) i OJSC Interpipe NTRP („NTRP”). U skladu s uobičajenom praksom Komisije, za ta dva proizvođača izvoznika izračunana je jedna zajednička dampinška marža. Iznos dampinga prvo je izračunan za svakog pojedinačnog proizvođača izvoznika, a zatim je na razini grupe Interpipe utvrđen ponderirani prosjek pojedinačnih dampinških marži.

                     (73)

                     Zbog znatnog izvoza grupe Interpipe u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije analiza nastavka dampinga tijekom tog razdoblja ponajprije se temeljila na provjerenim podacima koje je dostavila grupa Interpipe.

               3.2.1.2.   Uobičajena vrijednost

                     (74)

                     Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika koji surađuje bio reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Na temelju toga ispitivanjem je utvrđeno da je prodaja istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bila reprezentativna za oba proizvođača izvoznika.

                     (75)

                     Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje grupa Interpipe prodaje za izvoz.

                     (76)

                     Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja grupe Interpipe za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća prodaja vrste proizvoda reprezentativna je ako je ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije činila najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda. Komisija je utvrdila da je za većinu vrsta proizvoda domaća prodaja bila ostvarena u reprezentativnim količinama.

                     (77)

                     Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrijebiti stvarnu domaću prodaju.

                     (78)

                     Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

                                 (a)

                                 ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i

                                 (b)

                                 ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

                           U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (79)

                     Uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje predmetnih vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije:

                                 (a)

                                 ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili manje; ili

                                 (b)

                                 ako je ponderirana prosječna cijena vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

                     (80)

                     Ako nije bilo prodaje vrste istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe.

                     (81)

                     Uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem sljedećih vrijednosti prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika koji surađuje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije:

                                 (a)

                                 ponderiranih prosječnih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova koje je svaki proizvođač izvoznik koji surađuje imao u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije; i

                                 (b)

                                 ponderirane prosječne dobiti koju je svaki proizvođač izvoznik koji surađuje ostvario od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (82)

                     Nakon konačne objave grupa Interpipe osporavala je neke od elemenata koje je Komisija upotrijebila za izračun uobičajene vrijednosti. Tvrdnje su se odnosile na sljedeća pitanja: i. izračun prodajnim, općih i administrativnih troškova između povezanih društava; ii. upotrebu financijskih troškova koji proizlaze iz [povjerljivo] (36); iii. gubitke/dobitke u pogledu deviznog tečaja koji proizlaze iz [povjerljivo]; iv. određene troškove kredita koji bi se trebali uzeti u obzir.

                     (83)

                     Kad je riječ o prvom elementu, Komisija je u drugoj dodatnoj objavi obavijestila grupu Interpipe o mogućem učinku na dampinšku maržu i naknadnim nalazima ako se tvrdnja prihvati. Komisija je u tu svrhu dostavila i privremeni izračun u kojem je upotrijebljen isti pristup kao i u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. Nakon analize svih elemenata Komisija je prihvatila tvrdnju grupe Interpipe u pogledu navedene stavke i stoga je dampinška marža smanjena u skladu s tim (vidjeti uvodnu izjavu 90. u nastavku). Komisija je odbila argumente pod ii. i iii. Zbog povjerljivosti podataka uključenih u analizu Komisija je grupi Interpipe na dan objave ove Uredbe dostavila zasebno objašnjenje.

                     (84)

                     Kad je riječ o tvrdnji da je troškove kredita trebalo uzeti u obzir u izračunu dampinga, Komisija je smatrala (kako je objasnila u posebnoj objavi od 13. srpnja 2018.) da društvo nije Komisiji dostavilo zatražene dokaze u prilog svojoj tvrdnji. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               3.2.1.3.   Izvozna cijena

                     (85)

                     Proizvođači izvoznici predmetni su proizvod izvozili nezavisnim kupcima u Uniji preko niza povezanih društava koja djeluju kao trgovci i/ili uvoznici.

                     (86)

                     Kada je proizvođač izvoznik izvozio predmetni proizvod nezavisnim kupcima u Uniji preko povezanog društva koje djeluje kao trgovac (Interpipe Europe SA), izvozna cijena utvrđena je na temelju stvarno plaćenih ili plativih cijena za predmetni proizvod pri prodaji za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

                     (87)

                     Kad su proizvođači izvoznici predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik (Interpipe Central Trade GmbH), izvozna cijena izračunana je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. Prilagodbe izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe provedene su na transakcijama koje se odnose na povezanog uvoznika u Njemačkoj. Prodajna cijena povezanog uvoznika nepovezanom kupcu vraćena je na cijenu franko tvornica oduzimanjem prodajnih, općih i administrativnih troškova povezanog uvoznika, razumnog iznosa dobiti i ostalih prilagodbi kada je to primjenjivo.

                     (88)

                     Nakon konačne objave grupa Interpipe tvrdila je da bi cijenu CIF društva Interpipe Europe trebalo revidirati zbog odstupanja između izračuna i opisnog objašnjenja u konačnoj objavi specifičnoj za društvo.
                     Komisija je doista primijetila da opisni dio specifične objave nije propisno odražavao način na koji je stvarno proveden izračun vrijednosti CIF. Komisija je stoga ispravila opisni dio specifične objave i potvrdila da je izračun napravljen na temelju nalaza kako je dogovoreno s društvom tijekom posjeta radi provjere.

               3.2.1.4.   Usporedba

                     (89)

                     Izvozne cijene grupe Interpipe u Uniju uspoređene su s uobičajenom vrijednošću domaće prodaje te grupe na razini franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe uzete su u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena. U tom su pogledu oduzete prilagodbe troškova prijevoza i provizija koje utječu na uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu.

               3.2.1.5.   Damping

                     (90)

                     Na temelju navedenog dampinška marža utvrđena za grupu Interpipe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je 21,6 %. Budući da je grupa Interpipe najveći ukrajinski proizvođač i da je su njezini proizvodi činili većinu uvoza iz Ukrajine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 71., Komisija je zaključila da je damping utvrđen za grupu Interpipe reprezentativan za Ukrajinu na razini zemlje.

                     (91)

                     Komisija je stoga utvrdila da se damping iz Ukrajine nastavio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               3.2.2.   Vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage

                     (92)

                     Kako je prethodno navedeno, utvrđeno je da je Ukrajina nastavila damping u razdoblju ispitnog postupka revizije. Uvoz iz Ukrajine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dosegnuo je 80 711 tona, što čini udio od 6 % u tržištu Unije (37). Slijedom navedenih nalaza Komisija je analizirala je li vjerojatno da će se damping iz Ukrajine nastaviti ako se dopusti istek postojećih antidampinških mjera. Komisija je pritom ispitala proizvodni i rezervni kapacitet u Ukrajini, privlačnost tržišta Unije i ponašanje ukrajinskih izvoznika na drugim tržištima.

               3.2.2.1.   Rezervni kapacitet

                     (93)

                     Rezervni kapacitet izračunan je na sljedeći način. Kad je riječ o grupi Interpipe, rezervni kapacitet mogao se utvrditi na temelju prijavljenih i propisno provjerenih podataka. Druga dva proizvođača predmetnog proizvoda u Ukrajini nisu dostavila odgovore na upitnik. Dostavila su samo određene podatke o svojoj proizvodnji i proizvodnom kapacitetu u pisanim podnescima. Ti su podaci analizirani i uspoređeni s izvorima za istraživanje tržišta, posebno s web-mjestom Metal Expert. U skladu s tim, procijenjeno je da dostupni rezervni kapacitet za Ukrajinu iznosi najmanje oko 500 000 tona, što je oko 40 % potrošnje u Uniji (38).

                     (94)

                     Nakon konačne objave grupa Interpipe osporavala je prethodno navedene brojke koje je Komisija navela u pogledu rezervnog kapaciteta, tvrdeći na početku da bi on trebao iznositi [80 000–100 000 tona]. Nakon zaprimljenih primjedbi Komisija je dostavila detaljna objašnjenja i pojašnjenja u svojoj prvoj dodatnoj objavi grupi Interpipe, na saslušanju s tim društvom te u drugoj dodatnoj objavi grupi Interpipe. U primjedbama na prvu dodatnu objavu i na saslušanju grupa Interpipe potvrdila je da se slaže s rezervnim kapacitetom koji je izračunala Komisija kad je riječ o grupi Interpipe, a ta je brojka bila znatno veća od one navedene u primjedbama grupe Interpipe na konačnu objavu. Ipak, grupa Interpipe nastavila je osporavati izračun kapaciteta u pogledu drugih dvaju proizvođača iz Ukrajine.

                     (95)

                     Komisija je u tom pogledu podsjetila grupu Interpipe na činjenicu da nijedno od dvaju društava nije u potpunosti surađivalo s Komisijom jer su dostavila samo određene podatke o proizvodnji i/ili proizvodnom kapacitetu. Podsjeća se i na to da je Komisija u svojoj analizi ipak uzela u obzir podatke koje su dostavile te stranke, iako je grupa Interpipe tvrdila suprotno. Zapravo, Komisija je podatke dostavljene u navedenim podnescima unakrsno provjerila s javno dostupnim podacima s web-mjesta Metal Expert.

                     (96)

                     Za jednu od tih stranaka podaci s web-mjesta Metal Expert bili su u skladu s tvrdnjom društva da je tijekom razmatranog razdoblja došlo do velikog smanjenja proizvodnog kapaciteta. Komisija se za izračun rezervnog kapaciteta tog društva stoga oslonila na smanjeni proizvodni kapacitet kako je naveden na web-mjestu Metal Expert. Ipak, nakon te dodatne objave grupa Interpipe nastavila je osporavati brojke o rezervnom kapacitetu utvrđene na taj način. Komisija je tu tvrdnju odbacila zbog razloga navedenih u nastavku.

                     (97)

                     Predmetno društvo u svojem podnesku uopće nije navelo brojke o proizvodnom kapacitetu. Navelo je samo da se „razina zaposlenosti smanjila” (smanjenje od 60 do 75 % radne snage) i da je proizvodnja iznosila [4 000–10 000] MT godišnje. Osim toga, grupa Interpipe u svojim primjedbama nakon dodatne objave uopće nije dostavila procjenu proizvodnog kapaciteta predmetnog društva.

                     (98)

                     Stoga iz podnesaka grupe Interpipe i predmetnog društva slijedi da Komisija uopće nije imala polazište za ocjenu proizvodnje i rezervnog kapaciteta za to društvo. Komisija je ipak zaključila da je tvrdnja predmetnog društva potkrijepljena javno dostupnim podacima jer je smanjeni proizvodni kapacitet bio vidljiv u brojkama s web-mjesta Metal Expert koje se odnose na proizvodni kapacitet. Komisija je zato odlučila izračunati njegov rezervni kapacitet na temelju podataka o proizvodnji koje je dostavilo predmetno društvo i podataka o proizvodnom kapacitetu objavljenih na web-mjestu Metal Expert.

                     (99)

                     Stoga je Komisija prihvatila tvrdnju da je društvo uvelike smanjilo svoj proizvodni kapacitet. Tvrdnja grupe Interpipe stoga je neutemeljena.

                     (100)

                     Kad je riječ o trećem proizvođaču, Komisija je primijetila znatna odstupanja između podataka koje je on dostavio i javno dostupnih podataka. Komisija se za izračun njegova rezervnog kapaciteta stoga oslonila na proizvodni kapacitet kako je naveden na web-mjestu Metal Expert. Grupa Interpipe tvrdila je da bi Komisija trebala donositi pretpostavke na temelju navodne provjere tog društva provedene u okviru drugog antidampinškog ispitnog postupka koji je proveden prije više od 10 godina. Komisija smatra da je upotreba novijih brojki primjereniji i pouzdaniji način dobivanja podataka o proizvodnom i rezervnom kapacitetu u okviru ovog ispitnog postupka.

                     (101)

                     Komisija u tom pogledu napominje da je predmetni proizvođač u nekoliko svojih podnesaka Komisiji (39) potvrdio da se broj uspostavljenih proizvodnih linija u proteklim godinama nije promijenio (iako se navodno neke od njih trenutačno ne upotrebljavaju). Zbog navedenih razloga i u izostanku odgovora na upitnik Komisija nije mogla provjeriti bi li na temelju tvrdnji društva bilo opravdano prihvaćanje njegove tvrdnje u pogledu smanjenih proizvodnih kapaciteta.

                     (102)

                     Nakon specifične dodatne objave grupa Interpipe dostavila je dokument za koji je smatrala da poništava navedeni izračun u pogledu drugih dvaju ukrajinskih proizvođača. Međutim, taj je dokument bio u suprotnosti s podacima iz istraživanja tržišta dostupnima Komisiji, kojima je zapravo potvrđen izračun Komisije. Ti podaci iz istraživanja tržišta pokazali su da je proizvodni kapacitet drugih dvaju ukrajinskih proizvođača izvoznika bio znatno veći od podataka u dokumentu koji je dostavila grupa Interpipe.

                     (103)

                     Stoga Komisija potvrđuje ono što je utvrdila u pogledu rezervnog kapaciteta u Ukrajini, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 93.

               3.2.2.2.   Privlačnost tržišta Unije

                     (104)

                     Ispitni postupak potvrdio je da je tržište Unije ukrajinskim proizvođačima izvoznicima privlačno i zbog razloga navedenih u nastavku.

                     (105)

                     Prvo, kad je riječ o veličini, tržište Unije (potrošnja od više od 1,3 milijuna tona u razdoblju ispitnog postupka revizije i 1,5 milijuna tona 2014.) može se smatrati jednim od najvećih svjetskih tržišta bešavnih cijevi.

                     (106)

                     Drugo, kad je riječ o cijenama, razina sniženja cijena u razdoblju ispitnog postupka revizije (vidjeti uvodnu izjavu 136. u nastavku) pokazuje da je prosječna razina cijena ukrajinskog uvoza na tržište Unije niža od razine proizvođača iz Unije pa je stoga vjerojatno da će se izvoz nastaviti povećavati ako se mjere stave izvan snage.

                     (107)

                     Treće, iako je na snazi antidampinška pristojba, Ukrajina proteklih godina stalno povećava svoju razinu uvoza (tržišni se udio s manje od 2 % 2012. povećao na 6 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije), što potvrđuje činjenicu da je tržište Unije unatoč pristojbama na snazi i dalje privlačno.

                     (108)

                     Četvrto, nakon što je na temelju odjeljka 232. SAD uveo mjere od 25 % na proizvode od čelika (40), što obuhvaća i predmetni proizvod, ukrajinski bi izvoz na jedno od glavnih izvoznih tržišta mogao biti barem djelomično ograničen. Zbog toga bi tržište Unije postalo privlačnije, čime bi se stvorio rizik od mogućeg preusmjeravanja trgovine na Uniju. To se mora razmotriti zajedno s drugim postojećim trgovinskim preprekama na tržištima trećih zemalja (vidjeti uvodnu izjavu 116. u nastavku).

                     (109)

                     Nakon konačne objave grupa Interpipe osporavala je nalaze Komisije o privlačnosti tržišta Unije.

                     (110)

                     Grupa Interpipe posebno je osporavala ocjenu Komisije u pogledu mogućeg utjecaja mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. te sve većeg uvoza iz Ukrajine tijekom razmatranog razdoblja.

                     (111)

                     Kad je riječ o prvom od navedenog, grupa Interpipe osporavala je analizu Komisije u pogledu mogućeg utjecaja koji bi mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. imale na tržište. Konkretnije, grupa Interpipe smatrala je da ne postoji rizik od preusmjeravanja trgovine na tržište Unije. Kad je riječ o bešavnim cijevima, grupa Interpipe istaknula je i privremene mjere Komisije u kontekstu zaštitnog ispitnog postupka u pogledu proizvoda od čelika.

                     (112)

                     Prvo, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 66., zaista je odlučeno da se bešavne cijevi izuzmu iz područja primjene privremenih mjera uvedenih u kontekstu zaštitnog ispitnog postupka. Međutim, to privremeno izuzeće nije utemeljeno na nepostojanju rizika od preusmjeravanja trgovine, nego na temelju toga da u razini uvoza tog proizvoda tijekom relevantnog razdoblja općenito nije zabilježeno povećanje.

                     (113)

                     Drugo, grupa Interpipe priznala je da se dio njezina izvoza u SAD odnosi na OCTG cijevi, ali i na cijevi za opću upotrebu te cijevi za prijevoz tekućina, što je vrsta cijevi koju uglavnom izvozi u Uniju. Grupa Interpipe tvrdila je i da se do svibnja 2018. (uključujući taj mjesec) razina izvoza u SAD povećala.

                     (114)

                     Komisija smatra da postoji rizik da bi se u slučaju isteka mjera barem dio količina koje se iz Ukrajine trenutačno izvoze u SAD mogao preusmjeriti u Uniju. Taj se rizik posebno odnosi na standardne bešavne cijevi. Potrebno je napomenuti da bi, ako se dopusti istek pristojbi, zbog pristojbe za „standardne bešavne cijevi” od 25 % u SAD-u u odnosu na pristojbu od 0 % u Uniji tržište Unije očito bilo privlačnije ukrajinskim proizvođačima izvoznicima nego što je to slučaj u trenutačnim okolnostima, tj. s pristojbama na snazi na obama tržištima. Stoga dosadašnja kretanja nisu dobar pokazatelj s obzirom na to da su mjere u Uniji i dalje na snazi i zbog činjenice da poticaj za prelazak na drugo tržište možda nije relevantan kao što bi bio u slučaju da nema mjera u Uniji. Osim toga, zbog činjenice da su u skladu s mjerama SAD-a na temelju odjeljka 232. neke zemlje i/ili određena društva već predmet izuzeća ukrajinskim bi proizvođačima bilo teže natjecati se na tržištu SAD-a (41).

                     (115)

                     Osim toga, Komisija smatra da se rizik od preusmjeravanja trgovine ne može isključiti i da bi takav rizik sigurno postao vjerojatniji ako se dopusti istek postojećih mjera.

                     (116)

                     Konačno, kad je riječ o Ukrajini, mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. trebalo bi promotriti i u širem kontekstu, tj. u odnosu na brojne trgovinske prepreke koje su trenutačno uvedene za ukrajinske proizvođače bešavnih cijevi na nekim tržištima trećih zemalja, odnosno antidampinške mjere u Brazilu, Kanadi, Meksiku i Rusiji.

                     (117)

                     Stoga, s obzirom na sve navedeno, Komisija smatra da bi tržište Unije postalo još privlačnije bez antidampinške pristojbe te da bi se dampinški uvoz iz Ukrajine na tržište Unije vjerojatno povećao.

               3.2.2.3.   Druge primjedbe nakon konačne objave

                     (118)

                     Grupa Interpipe iznijela je nekoliko tvrdnji povezanih s razvojem potrošnje na ukrajinskom tržištu i diversifikacijom svojih izvoznih tržišta. Prvo, grupa Interpipe tvrdila je da je razvoj njezine razine izvoza i tržišnog udjela slijedio razvoj potrošnje u Uniji ili na drugi način bio u skladu s njim te da razvoj uvoza i njezina tržišnog udjela ne može prouzročiti rizik za industriju Unije. Drugo, grupa Interpipe tvrdila je da s obzirom na dosad neviđen rast na ukrajinskom tržištu ne bi mogla povećati prodaju bešavnih cijevi u Uniju. Grupa Interpipe zaključila je da bi se rastom domaće potražnje mogao apsorbirati mogući višak proizvodnje u Ukrajini. Grupa Interpipe u istom je smislu istaknula raznolikiji portfelj izvoza kako bi osporila nalaz Komisije o vjerojatnosti nastavka dampinga. Komisija se na te tvrdnje osvrnula u drugoj dodatnoj objavi grupi Interpipe.

                     (119)

                     Komisija je razmotrila navedene tvrdnje, ali ih je osporila. Prvi dio navedene tvrdnje činjenično je netočan, a drugi je u suprotnosti s činjenicama utvrđenima u ovom ispitnom postupku.

                     (120)

                     Na primjer, u odnosu na prvi dio tvrdnje, ukrajinski se izvoz 2015. povećao za 20 %, dok se potrošnja u Uniji smanjila za 9 %. Osim toga, ukrajinski se tržišni udio u Uniji tijekom razmatranog razdoblja općenito povećao za 27 % (tržišni udio Ukrajine povećao za 1,3 postotna boda), dok se potrošnja u Uniji u istom razdoblju smanjila za 10 %.

                     (121)

                     Komisija je stoga potvrdila da se obujam ukrajinskog uvoza u Uniju tijekom razmatranog razdoblja znatno povećao (dosegnuo je tržišni udio od 6 %) u kontekstu smanjenja potrošnje i unatoč mjerama na snazi. Kako je utvrđeno u prethodnoj analizi vjerojatnosti nastavka dampinga, vjerojatno je da će se udio dampinškog uvoza iz Ukrajine dodatno povećati ako nema mjera. Tvrdnja grupe Interpipe stoga je odbačena.

                     (122)

                     Kad je riječ o drugom dijelu uvodne izjave 118., Komisija smatra da su činjenice nedvosmisleno pokazale različito kretanje ponašanja ukrajinskih proizvođača izvoznika na tržištu Unije u odnosu na predviđanja grupe Interpipe. Komisija nije osporavala kretanja domaće potrošnje i drugih izvoznih odredišta koja je opisala grupa Interpipe. Komisija je zapravo istaknula da su zaključci/predviđanja koje je grupa Interpipe izvela iz takvih kretanja (s obzirom na način na koji bi utjecali na pristup ukrajinskih proizvođača prema tržištu Unije) u suprotnosti s činjenicama; tj. povećanjem uvoza u Uniju čak i s antidampinškom pristojbom na snazi. Konačno, kad je riječ o tvrdnji o diversifikaciji izvoza, Komisija upućuje na prethodnu uvodnu izjavu 116., u kojoj je navedeno da je na nekim relevantnim tržištima trećih zemalja na snazi nekoliko trgovinskih ograničenja protiv Ukrajine. Zbog toga bi navodno povećanje izvoznih odredišta trebalo promatrati zajedno s prethodno navedenim trgovinskim ograničenjima na drugim tržištima.

                     (123)

                     Stoga je s obzirom na nalaze utvrđene u pogledu privlačnosti tržišta Unije, rezervnog kapaciteta i određenih trgovinskih ograničenja na nekim tržištima trećih zemalja navedena tvrdnja odbijena.

                     (124)

                     Konačno, grupa Interpipe osporavala je analizu Komisije u pogledu predstojećeg sporazuma o zajedničkom pothvatu s jednim od „ključnih proizvođača iz EU-a”. Komisija je svoju ocjenu u pogledu tog pitanja objasnila u drugoj dodatnoj objavi tom društvu. Prvo, na temelju informacija dostupnih Komisiji, nisu sva predmetna tijela za zaštitu tržišnog natjecanja odobrila predstojeći zajednički pothvat. Stoga se u ovoj fazi ne može zaključiti kakav bi utjecaj taj zajednički pothvat mogao imati na izvoz bešavnih cijevi iz grupe Interpipe u Uniju, ako bi ga uopće imao. Drugo, grupa Interpipe potvrdila je da zajednički pothvat još nije uspostavljen. Treće, Komisija upućuje na svoju ocjenu u drugoj dodatnoj objavi tom društvu, u kojoj je naglasila i činjenicu da joj je unatoč nekoliko zahtjeva odbijen pristup pojedinostima sporazuma o predmetnom zajedničkom pothvatu pa nije mogla ocijeniti utjecaj koji bi nastao zbog npr. moguće buduće proizvodnje. U skladu s tim do ovog trenutka nije mogla izvesti zaključke o utjecajima tog zajedničkog pothvata. Ipak, Komisija dodaje i da su tvrdnje u pogledu mogućeg utjecaja zajedničkog pothvata na tržište Unije i tvrdnje grupe Interpipe o vjerojatnosti nastavka dampinga u potpunoj suprotnosti jedna s drugom kad je riječ o sposobnosti (ili nedostatku sposobnosti) grupe Interpipe da poveća svoj izvoz na tržište Unije (42).

               3.3.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage

                     (125)

                     Kad je riječ o sljedećem: i. nastavku dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iz obiju zemalja; ii. znatnim dostupnim rezervnim kapacitetima (zajedno više od 800 000 tona); i iii. privlačnosti tržišta Unije, Komisija je zaključila da postoji velika vjerojatnost da će se, ako se dopusti istek mjera, dampinški uvoz iz Ukrajine i Rusije nastaviti povećavati odnosno ponoviti u znatnom obujmu.

               4.   PROIZVODNJA U UNIJI I INDUSTRIJA UNIJE

                     (126)

                     Tijekom razmatranog razdoblja istovjetni je proizvod proizvodilo 18 proizvođača u Uniji. Smatra se da oni čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. osnovne uredbe i u daljnjem će se tekstu navoditi kao „industrija Unije”.

                     (127)

                     Svi raspoloživi podaci o industriji Unije, kao što su podaci dostavljeni u zahtjevu, podaci prikupljeni od proizvođača iz Unije i podnositelja zahtjeva prije i nakon pokretanja postupka i odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik, upotrijebljeni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (128)

                     Na temelju toga ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije procijenjena je na oko 2,25 milijuna tona. Taj iznos uključuje proizvodnju svih proizvođača iz Unije, onih u uzorku i onih koji nisu odabrani u uzorak, izračunanu na temelju provjerenih podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

                     (129)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama 17. i 18., konačni uzorak koji se sastojao od četiriju proizvođača odabran je iz 12 proizvođača iz Unije koji su dostavili informacije zatražene za odabir uzorka u fazi prije pokretanja postupka.

                     (130)

                     Četiri proizvođača iz Unije u uzorku činila su 30 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i 37 % ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Stoga se konačni uzorak smatra reprezentativnim za cijelu industriju Unije.

               5.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

         5.1.   Potrošnja u Uniji

                     (131)

                     Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i ukupnog uvoza. Potrošnja u Uniji tijekom razmatranog razdoblja ukupno se smanjila za 10 %. Najnižu je razinu dosegnula 2016., kada se smanjila za 14 % u odnosu na 2014. U razdoblju ispitnog postupka revizije zabilježeno je umjereno povećanje potrošnje.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Potrošnja (u tonama)

                                 1 493 525

                                 1 360 682

                                 1 283 739

                                 1 344 610

                                    Indeks

                                    100

                                    91

                                    86

                                    90

                                    Izvor: baza podataka na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe, zahtjev, odgovori na upitnik.

               5.2.   Uvoz iz predmetnih zemalja

         5.2.1.   Obujam i tržišni udio predmetnog uvoza

                     (132)

                     Tijekom razmatranog razdoblja utvrđeno je da se uvoz u Uniju iz Rusije i Ukrajine razvijao na sljedeći način s obzirom na obujam i tržišni udio:

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Rusija

                                 Obujam (u tonama)

                                 10 073

                                 6 450

                                 8 178

                                 8 663

                                    Indeks

                                    100

                                    64

                                    81

                                    86

                                 Tržišni udio potrošnje u Uniji (%)

                                 0,7

                                 0,5

                                 0,6

                                 0,6

                                    Indeks

                                    100

                                    70

                                    94

                                    96

                                 Ukrajina

                                 Obujam (u tonama)

                                 70 608

                                 77 314

                                 77 550

                                 80 711

                                    Indeks

                                    100

                                    109

                                    110

                                    114

                                 Tržišni udio potrošnje u Uniji (%)

                                 4,7

                                 5,7

                                 6,0

                                 6,0

                                    Indeks

                                    100

                                    120

                                    128

                                    127

                                 Obje predmetne zemlje

                                 Obujam (u tonama)

                                 80 681

                                 83 764

                                 85 729

                                 89 373

                                    Indeks

                                    100

                                    104

                                    106

                                    111

                                 Tržišni udio potrošnje u Uniji (%)

                                 5,4

                                 6,2

                                 6,7

                                 6,6

                                    Indeks

                                    100

                                    114

                                    124

                                    123

                                    Izvor: baza podataka na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe, zahtjev, odgovori na upitnik.

                     (133)

                     Obujam uvoza iz obiju predmetnih zemalja u razmatranom se razdoblju povećao za 11 %, iako su na snazi bile antidampinške mjere. Povećanje se sastojalo samo od uvoza iz Ukrajine, čija se razina u razmatranom razdoblju povećala za 14 %, dok se razina uvoza iz Rusije smanjila za –14 %. Njihov se zajednički tržišni udio u istom razdoblju povećao za 23 %, isto tako zbog povećanja uvoza iz Ukrajine, čiji se tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja povećao za 27 % i u razdoblju ispitnog postupka revizije dosegnuo 6 % potrošnje u Uniji, dok se tržišni udio Rusije smanjio za 4 % i činio 0,6 % potrošnje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije. Navedeno treba promatrati u kontekstu smanjenja potrošnje.

               5.2.2.   Cijene uvoza i sniženje cijena

                     (134)

                     U tablici u nastavku prikazana je prosječna cijena uvoza iz Rusije i Ukrajine. Trebalo bi naglasiti da su prodajne cijene uvezenih proizvoda iz obiju predmetnih zemalja ne samo bile niže od prodajnih cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja, nego su i oštro padale tijekom tog razdoblja.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Prosječna cijena ruskog uvoza u EUR/tona

                                 758

                                 692

                                 631

                                 633

                                    Indeks

                                    100

                                    91

                                    83

                                    83

                                 Prosječna cijena ukrajinskog uvoza u EUR/tona

                                 731

                                 679

                                 607

                                 618

                                    Indeks

                                    100

                                    93

                                    83

                                    85

                                    Izvor: baza podataka na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe.

                     (135)

                     Budući da ruski proizvođači izvoznici nisu surađivali, sniženje cijena u pogledu uvoza iz Rusije moralo se utvrditi na temelju statističkih podataka o uvozu na razini oznake TARIC upotrebom informacija prikupljenih na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe. Sniženje cijena u pogledu uvoza iz Ukrajine utvrđeno je upotrebom izvoznih cijena ukrajinskog proizvođača izvoznika koji surađuje, bez antidampinške pristojbe. Uvozne cijene CIF prilagođene su naviše za troškove nakon uvoza. Prilagodba je iznosila oko 2 EUR po toni nakon nalaza prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Zbog nedostatka suradnje nepovezanih uvoznika u trenutačnom postupku nije bilo osnove za ponovnu procjenu razine te prilagodbe. Prodajne cijene industrije Unije bile su one koje su društva u uzorku odredila za svoje nezavisne kupce, prilagođene naniže za troškove dostave, popuste i provizije na razinu franko tvornica.

                     (136)

                     U razdoblju ispitnog postupka revizije marža sniženja cijena za uvoz bešavnih cijevi za jedinog ukrajinskog proizvođača izvoznika koji je surađivao (koji čini oko 90 % obujma ukrajinskog izvoza u Uniju) iznosila je 28,9 %.

                     (137)

                     Kad je riječ o Rusiji, marža sniženja cijena od 20,3 % utvrđena je na temelju usporedbe prosječnih cijena. Osim toga, analiza ruskih izvoznih cijena na druga tržišta trećih zemalja pokazala je da Rusija prodaje proizvode na nekima od svojih glavnih izvoznih tržišta po cijenama sličnim onima u Uniji, a ponekad čak i po nižim cijenama, čime se dodatno potvrđuje zaključak da bi trenutačna razina ruskih cijena prouzročila sniženje prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije.

                     (138)

                     Nakon konačne objave dva ruska proizvođača izvoznika tvrdila su da ta marža sniženja cijena nije reprezentativna jer se njihov izvoz u Uniju navodno sastojao od jeftinijih proizvoda, dok je u domaćoj prodaji industrije Unije postojao znatan udio skupljih proizvoda, odnosno OCTG cijevi. Ta su društva tvrdila da bi izračun sniženja cijena doveo do potpuno drukčije marže da se usporede cijene sličnih proizvoda.

                     (139)

                     U tom pogledu napominje se da Komisija nije mogla usporediti cijene za svaku vrstu proizvoda jer su predmetni ruski proizvođači izvoznici odlučili da neće surađivati u ispitnom postupku i nisu dostavili odgovore na upitnik na temelju kojih bi Komisija mogla provesti izračun sniženja cijena uzimajući u obzir navodno različit asortiman proizvoda ruskog izvoza i domaće prodaje industrije Unije.

               5.3.   Druge zemlje na koje se odnose antidampinške mjere

                     (140)

                     Prema podacima Eurostata obujam uvoza bešavnih cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine, kako je definiran člankom 1. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 926/2009 (43) tijekom razmatranog razdoblja smanjio se za 34 %.

                     (141)

                     Tržišni udio kineskog uvoza smanjio se s 5,7 % u 2014. na 4,2 % u RIPR-u.

               5.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

         5.4.1.   Uvodne napomene

                     (142)

                     Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji imaju utjecaj na stanje industrije Unije.

                     (143)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 129., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

                     (144)

                     Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. U tom je pogledu gospodarsko stanje industrije Unije procijenjeno na temelju (a) makroekonomskih pokazatelja, odnosno proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, iskorištenosti kapaciteta, obujma prodaje, tržišnog udjela i rasta, zaposlenosti, produktivnosti, visine stvarne dampinške marže i oporavka od prethodnog dampinga, za koje su podaci prikupljeni na razini ukupne industrije Unije, te na temelju (b) mikroekonomskih pokazatelja, odnosno prosječnih jediničnih cijena, jediničnog troška, profitabilnosti, novčanog toka, ulaganja, povrata ulaganja i sposobnosti prikupljanja kapitala, zaliha i troškova rada, za koje su podaci prikupljeni na razini proizvođača iz Unije u uzorku.

                     (145)

                     Svi raspoloživi podaci o industriji Unije, uključujući podatke dostavljene u zahtjevu, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka i odgovore na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku, upotrijebljeni su kako bi se utvrdili makroekonomski pokazatelji, a posebno podaci koji se odnose na proizvođače iz Unije koji nisu odabrani u uzorak.

                     (146)

                     Mikroekonomski pokazatelji utvrđeni su na temelju podataka koje su proizvođači iz Unije u uzorku dostavili u svojim odgovorima na upitnik.

               5.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

         (a)   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (147)

                     Kretanja proizvodnje, proizvodnog kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta u Uniji razvijala su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Obujam proizvodnje (u tonama)

                                 2 925 290

                                 2 125 668

                                 1 921 743

                                 2 247 474

                                    Indeks

                                    100

                                    73

                                    66

                                    77

                                 Proizvodni kapacitet (u tonama)

                                 4 658 456

                                 4 658 456

                                 4 540 036

                                 4 541 932

                                    Indeks

                                    100

                                    100

                                    97

                                    97

                                 Iskorištenost kapaciteta (%)

                                 63

                                 46

                                 42

                                 49

                                    Indeks

                                    100

                                    73

                                    67

                                    79

                                    Izvor: baza podataka na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe, zahtjev, odgovori na upitnik.

                     (148)

                     Obujam proizvodnje Unije smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir činjenicu da je tijekom tog razdoblja proizvodni kapacitet ostao gotovo nepromijenjen (uz blago smanjenje od 3 %), smanjenje proizvodnje dovelo je do znatnog smanjenja iskorištenosti kapaciteta od 14 postotnih bodova, sa 63 % 2014. na 49 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Iskorištenost kapaciteta dosegnula je rekordno niske razine 2015. (46 %) i 2016. (42 %). U razdoblju ispitnog postupka revizije povećala se proizvodnja, a time i stopa iskorištenosti kapaciteta, ali ta je stopa i dalje niža od 50 %.

               (b)   Obujam prodaje, tržišni udio i rast

                     (149)

                     Prodaja proizvođača iz Unije uključivala je prodaju preko povezanih društava za trgovinu. Ta je prodaja preko povezanih društava tijekom razmatranog razdoblja činila oko 17 % potrošnje u Uniji. Međutim, u mjeri u kojoj se taj obujam prodaje kasnije preprodaje nezavisnim kupcima na tržištu Unije, on se i dalje smatra dijelom prodaje za potrebe utvrđivanja kretanja u obujmu prodaje, tržišnom udjelu i rastu industrije Unije.

                     (150)

                     Obujam prodaje, tržišni udio i rast kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Obujam prodaje (u tonama)

                                 1 213 764

                                 1 096 745

                                 1 038 252

                                 1 095 231

                                    Indeks

                                    100

                                    90

                                    86

                                    90

                                 Tržišni udio (%)

                                 81,3

                                 80,6

                                 80,9

                                 81,5

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    100

                                    100

                                    Izvor: baza podataka na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe, zahtjev, odgovori na upitnik

                     (151)

                     Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja. To je kretanje pratilo kretanje u potrošnji pa je industrija Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja uspjela zadržati tržišni udio od oko 81 %. Međutim, to je postignuto ozbiljnim smanjenjem prodajnih cijena i dovelo je do pogoršanja financijskih pokazatelja, kako je objašnjeno u nastavku.

               (c)   Zaposlenost i produktivnost

                     (152)

                     U skladu sa smanjenjem proizvodnje i prodaje utvrđeno je da se od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije smanjila i razina zaposlenosti u industriji Unije, i to za 18 %. Međutim, to smanjenje zaposlenosti nije dovelo do povećanja produktivnosti mjerene kao godišnja proizvodnja po zaposleniku jer je smanjenje obujma proizvodnje u razmatranom razdoblju bilo istaknutije od smanjenja zaposlenosti. Pokazatelj produktivnosti poboljšao se samo u razdoblju ispitnog postupka revizije, što je bilo povezano s povećanjem količine proizvodnje u usporedbi s 2016., dok je razina zaposlenosti nakon smanjenja iz 2015. ostala stabilna.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Broj zaposlenika

                                 15 830

                                 14 209

                                 12 928

                                 12 941

                                    Indeks

                                    100

                                    90

                                    82

                                    82

                                 Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                                 184,8

                                 149,6

                                 148,6

                                 173,7

                                    Indeks

                                    100

                                    81

                                    80

                                    94

                                    Izvor: zahtjev, odgovori na upitnike.

               (d)   Visina stvarne dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

                     (153)

                     Dampinška je marža utvrđena za uvoz iz Ukrajine znatna (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 90.). Uzimajući u obzir prethodno razmatrani obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz Ukrajine, utjecaj stvarne dampinške marže na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim. Zbog kontinuiranog nepravednog određivanja cijena ukrajinskih izvoznika industrija Unije nije se mogla oporaviti od prethodnog dampinga.

               5.4.3   Mikroekonomski pokazatelji

         (a)   Prosječne jedinične prodajne cijene na tržištu Unije i jedinični trošak proizvodnje

                     (154)

                     Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima u Uniji od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije smanjile su se za 19 %. To smanjenje cijena odraz je općeg silaznog kretanja troška glavnih sirovina, kao i pokušaja restrukturiranja troškova koji dovode do smanjenja troškova proizvođača iz Unije. Međutim, zbog daljnjeg snižavanja cijena za koje su u razmatranom razdoblju bili odgovorni ruski i ukrajinski izvoznici koji su neprekidno snižavali cijene industrije Unije, proizvođači iz Unije nisu mogli ostvariti korist od smanjenja troškova jer su, kako bi održali svoje tržišne udjele, morali smanjiti prodajne cijene više od dopuštenog smanjenja troškova.

                     (155)

                     U razmatranom razdoblju troškovi industrije Unije smanjili su se za 9 %, što je znatno manje u odnosu na smanjenje cijena. Zbog toga se u razmatranom razdoblju znatno smanjila profitabilnost industrije Unije.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji za nepovezane kupce (EUR/tona)

                                 1 024

                                 977

                                 844

                                 832

                                    Indeks

                                    100

                                    95

                                    82

                                    81

                                 Jedinični trošak prodane robe (EUR/tona)

                                 944

                                 1 037

                                 932

                                 858

                                    Indeks

                                    100

                                    110

                                    99

                                    91

                                    Izvor: odgovori na upitnike.

               (b)   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (156)

                     Tijekom razmatranog razdoblja novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala proizvođača iz Unije razvijali su se kako slijedi:

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                 6,2

                                 – 4,0

                                 – 8,2

                                 – 6,0

                                 Novčani tok (EUR)

                                 33 622 691

                                 20 584 055

                                 – 5 190 651

                                 – 5 153 970

                                    Indeks

                                    100

                                    61

                                    – 15

                                    – 15

                                 Ulaganja (EUR)

                                 70 668 341

                                 49 594 481

                                 31 073 864

                                 25 325 867

                                    Indeks

                                    100

                                    70

                                    44

                                    36

                                 Povrat ulaganja (%)

                                 5,5

                                 – 2,9

                                 – 5,3

                                 – 4,1

                                    Izvor: odgovori na upitnike.

                     (157)

                     Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazuje se kao neto dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji izražena kao postotak prometa od te prodaje. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 155., proizvođači iz Unije u uzorku bili su profitabilni 2014., ali od 2015. nadalje bilježe gubitke. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se s dobiti od 6 % na gubitak od 6 %.

                     (158)

                     Novčani tok, odnosno sposobnost industrije da samostalno financira svoje djelatnosti, bio je pozitivan u razdoblju 2014.–2015., ali je zatim nakon silaznog kretanja profitabilnosti u 2016. i tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije postao negativan.

                     (159)

                     Proizvođači iz Unije i dalje su mogli ulagati tijekom cijelog razmatranog razdoblja, no kretanje profitabilnosti i novčanog toka negativno je utjecalo i na razinu ulaganja, koja se tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 64 %. Osim toga, povrat ulaganja negativan je od 2015. nadalje i slijedi kretanje profitabilnosti.

                     (160)

                     S obzirom na prethodno navedeno, može se zaključiti da su financijski rezultati proizvođača iz Unije u uzorku bili negativni tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (c)   Zalihe

                     (161)

                     Razina zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja smanjila se za 21 %. Međutim, udio zaliha u obujmu proizvodnje u razmatranom je razdoblju ostao stabilan (oko 3 %). Kretanja razine zaliha prate kretanja u području količine proizvodnje. Međutim u ovom se slučaju navedeni pokazatelj ne smatra jako relevantnim za ocjenu gospodarskog stanja proizvođača iz Unije jer se bešavne cijevi obično proizvode po narudžbi.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Završne zalihe (u tonama)

                                 87 502

                                 51 661

                                 53 858

                                 68 982

                                    Indeks

                                    100

                                    59

                                    62

                                    79

                                    Izvor: odgovori na upitnike.

               (d)   Troškovi rada

                     (162)

                     Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije blago su se smanjili tijekom razmatranog razdoblja, što je dio pokušaja industrije Unije da restrukturira svoje troškove. Taj je pokazatelj posebno bitan jer troškovi rada čine više od 25 % troškova proizvodnje bešavnih cijevi.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                                 53 628

                                 58 653

                                 51 161

                                 50 437

                                    Indeks

                                    100

                                    109

                                    95

                                    94

                                    Izvor: odgovori na upitnike.

               5.5.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete

                     (163)

                     S obzirom na uvodne izjave od 131. do 162. zaključeno je da su proizvođači iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bili u nepovoljnijoj situaciji u usporedbi s 2014. i da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

                     (164)

                     Ispitni postupak pokazao je da se većina pokazatelja štete pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Obujam prodaje smanjio se za 10 %, obujam proizvodnje za 23 %, a stopa iskorištenosti kapaciteta smanjila se sa 63 % na 49 %. Iako je industrija Unije uspjela održati razinu tržišnog udjela na oko 81 %, to je učinjeno na račun profitabilnosti; činjenica je da su se prodajne cijene u Uniji znatno smanjile (– 19 %). Unatoč nastojanjima da se troškovi proizvodnje smanje (smanjenje od 9 %), industrija Unije od 2015. bilježi gubitke. Od 2014. (dobit od 6,2 %) do razdoblja ispitnog postupka revizije (gubitak od 6,0 %) razina profitabilnosti smanjila se za 12,2 postotna boda. Financijski pokazatelji, kao što su novčani tok i povrat ulaganja, isto su se tako s pozitivne razine 2014. promijenili u negativne tijekom sljedećih godina i razdoblja ispitnog postupka revizije. U istom tom razdoblju razina ulaganja smanjila se za 64 %.

                     (165)

                     Nastavak štete rezultat je nekoliko čimbenika, kao što su smanjenje potrošnje u Uniji i pad izvozne prodaje. Međutim, osim toga cijene u Uniji smanjile su se zbog dampinškog uvoza. Ukrajina je obujam izvoza u Uniju povećala za 14 %, po niskim i dampinškim cijenama, te je tijekom razmatranog razdoblja povećala tržišni udio za 27 %. Jedini ukrajinski izvoznik snizio je cijene u Uniji za gotovo 30 %. U toj veoma kapitalno intenzivnoj industriji smanjenje obujma proizvodnje u kombinaciji sa smanjenjem cijena imalo je negativne učinke na profitabilnost.

                     (166)

                     Nakon konačne objave Vlada Ukrajine i dva ruska proizvođača izvoznika naveli su nekoliko čimbenika koji su se trebali uzeti u obzir kao drugi čimbenici u analizi uzročno-posljedične veze između štetne situacije za industriju Unije i uvoza iz predmetnih zemalja. Takvi su čimbenici navodno smanjenje potrošnje u Uniji, domaće tržišno natjecanje među proizvođačima iz Unije, nezadovoljavajući izvozni rezultati proizvođača iz Unije, višak kapaciteta i visoki fiksni troškovi društava iz Unije te uvoz iz Bjelarusa.

                     (167)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 165., nastavak štete proizlazi iz nekoliko čimbenika. Osim smanjenja potrošnje, smanjenja izvozne prodaje i dampinškog uvoza, drugi čimbenici nisu imali bitnu ulogu. Niska stopa iskorištenosti kapaciteta zapravo je odraz smanjenja proizvodnje, a ne viška kapaciteta, a općenito se smanjio i uvoz iz drugih trećih zemalja. Tržišni udjeli industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije isto su tako ostali relativno stabilni. Tvrdnja o tržišnom natjecanju među proizvođačima iz Unije nije potkrijepljena. Oslanja se samo na činjenicu da je uzorak proizvođača iz Unije činio samo 30 % proizvodnje EU-a i da bi stoga trebalo ispitati tržišno natjecanje među proizvođačima iz uzorka i onima koji nisu bili odabrani u uzorak. Tu bi tvrdnju trebalo odbaciti jer je u suprotnosti s načelima primjene uzorkovanja. Komisija je zaista ispitala stanje svih proizvođača iz Unije, ali je zbog velikog broja proizvođača ispitivanje određenih čimbenika ograničila na uzorak koji je reprezentativan za cijelu industriju Unije. Stoga nije potrebno ispitivati utjecaj proizvođača koji nisu odabrani u uzorak na društva koja su odabrana u uzorak.

                     (168)

                     U svakom slučaju, kako je objašnjeno u nastavku, zaključci o šteti u ovom predmetu posebno su usmjereni na izglednu situaciju industrije Unije ako se mjere stave izvan snage.

                     (169)

                     Nakon konačne objave Vlada Ukrajine i jedan od ukrajinskih proizvođača izvoznika naveli su da je tržišni udio ukrajinskog izvoza u potrošnji u Uniji iznosio samo 6 % i da nije vjerojatno da će se u budućnosti povećati zbog domaće potrošnje u Ukrajini i znatne diversifikacije ukrajinskog izvoza koji se proširio na nova tržišta.

                     (170)

                     Kao odgovor na navedeno, trebalo bi naglasiti da zbog trenutačnog udjela od 6 % industrija Unije već trpi štetu, posebno ako se u obzir uzme znatno sniženje cijena. Trebalo bi naglasiti i da je do povećanja obujma ukrajinskog uvoza tijekom razmatranog razdoblja došlo unatoč antidampinškim pristojbama na snazi.

                     (171)

                     Jedan od ukrajinskih proizvođača izvoznika dodatno je tvrdio, a to je dijelom potvrđeno i u podnesku Vlade Ukrajine, da je Komisija u svojoj analizi vjerojatnosti ponavljanja štete trebala uzeti u obzir sporazum o zajedničkom pothvatu koji su potpisali predmetni ukrajinski proizvođač izvoznik i jedan od najvećih proizvođača predmetnog proizvoda iz Unije. Ukrajinski proizvođač smatra da će taj sporazum o zajedničkom pothvatu imati znatan utjecaj na obujam budućeg izvoza tog društva u EU, distribucijske kanale i određivanje cijena.

                     (172)

                     Komisija upućuje na svoj protuargument u prethodnoj uvodnoj izjavi 124.

                     (173)

                     Rusija je u EU izvozila tek male količine, ali utvrđeno je da su i te cijene snižavale cijene u Uniji. Prognostička analiza vjerojatnog obujma izvoza iz te zemlje ako se mjere stave izvan snage provedena je kako je opisano u uvodnim izjavama od 50. do 68. U toj je analizi otkriveno da bi se uvoz iz Rusije vjerojatno povećao na razine znatno više od onih postignutih u razdoblju ispitnog postupka revizije.

                     (174)

                     Kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama 53. i 93., obje zemlje imaju znatan rezervni kapacitet i vjerojatno je da će zbog privlačnosti tržišta Unije u pogledu obujma i cijena povećati jeftini uvoz ako se mjere stave izvan snage. Privlačnost tržišta Unije, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 56. i 108., vjerojatno će se povećati zbog pristojbe od 25 % koju je SAD u ožujku 2018. uveo na uvoz proizvoda od čelika, uključujući bešavne cijevi. Tržište SAD-a jedno je od glavnih izvoznih tržišta za Rusiju i Ukrajinu, a barem dio proizvoda koji se više ne mogu prodavati u SAD-u vrlo će se vjerojatno usmjeriti na tržište Unije.

                     (175)

                     Industrija Unije i dalje je u ranjivu položaju, a situacija bi mogla postati još teža ako se mjere stave izvan snage. Jeftini ukrajinski dampinški uvoz nastavio bi se povećavati, a ruski dampinški uvoz vjerojatno bi se ponovio u znatnim količinama, zbog čega bi se cijene dodatno snizile i smanjila bi se prodaja na tržištu Unije.

               6.   INTERES UNIJE

         6.1.   Uvod

                     (176)

                     U skladu s člankom 21. osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Rusije i Ukrajine bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa. Potrebno je podsjetiti na to da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, zbog činjenice da je ovaj ispitni postupak revizija, odnosno da se u njemu analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, može se izvršiti ocjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na predmetne strane.

                     (177)

                     Na toj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera protiv uvoza podrijetlom iz Rusije i Ukrajine u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.

               6.2.   Interes industrije Unije

                     (178)

                     Kad je riječ o interesu Unije, ako se mjere stave izvan snage, jasno je da bi se već sada krhko gospodarsko stanje industrije Unije, u kojoj trenutačno postoji 13 000 radnih mjesta povezanih s predmetnim proizvodom u sektoru industrije čelika, dodatno pogoršalo.

               6.3.   Interes uvoznika i korisnika

                     (179)

                     Uvoznici i korisnici nisu surađivali, iako su svi poznati uvoznici i korisnici (više od 70 društava) obaviješteni o pokretanju postupka i mogućnosti da surađuju kao zainteresirane strane.

                     (180)

                     Prema nalazima prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera, uvoznici nabavljaju proizvode od različitih dobavljača iz brojnih zemalja, zbog čega je utjecaj nastavka mjera na uvoz iz Rusije i Ukrajine ograničen. Tada je utvrđeno i da su uvoznici uspjeli ostati profitabilni, iako su mjere bile na snazi nekoliko godina.

                     (181)

                     Kad je riječ o korisnicima, na temelju nalaza iz prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera i dostupnih informacija čini se da je udio bešavnih cijevi u njihovim troškovima proizvodnje prilično nizak. Bešavne su cijevi općenito dio većih projekata (kotlovi, cjevovodi, graditeljstvo) i čine samo njihov ograničen dio. Stoga se ne očekuje da će mogući utjecaj nastavka mjera na korisnike biti znatan.

                     (182)

                     Zbog nesuradnje predmetnih društava ne postoje provjerljivi podaci i informacije koji pokazuju da se stanje općenito promijenilo.

               6.4.   Zaključak o interesu Unije

                     (183)

                     S obzirom na prethodno navedeno zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.

                     (184)

                     Nakon konačne objave dva ruska proizvođača izvoznika tvrdila su da bi daljnja primjena mjera negativno utjecala na niz potrošača (korisnika) iz Unije te da bi ograničila tržišno natjecanje u Uniji. Stoga su predmetne zainteresirane strane pozvale Komisiju da razmotri produljenje mjera za razdoblje od najviše dvije godine.

                     (185)

                     Komisija je ispitala je li prijedlog ograničenog produljenja mjera u interesu Unije. U tom se pogledu podsjeća na činjenicu da je ispitivanje interesa Unije za potrebe antidampinških ispitnih postupaka postupovno vrlo ograničeno i zahtijeva odvagivanje predmetnih interesa, uključujući interese industrije Unije i korisnika i potrošača te ocjenu složenih pravnih, gospodarskih i političkih čimbenika (44). Komisija je podsjetila na to da je ocjena interesa Unije u pogledu industrije Unije pokazala da bi se stavljanjem mjera izvan snage dodatno pogoršalo već krhko gospodarsko stanje industrije Unije. Podsjetila je i na to da uvoznici i korisnici nisu surađivali, što znači da bi produljenje mjera koje su trenutačno na snazi negativno utjecalo na njih. U skladu s tim nisu zabilježeni dokazi na temelju kojih bi se moglo vidjeti da bi ograničenje primjene mjera na dvije godine bilo u većem interesu Unije nego primjena mjera tijekom punog razdoblja od pet godina predviđenog člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. Na temelju toga Komisija je odbila argument koji su iznijela dva ruska proizvođača izvoznika.

               7.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

                     (186)

                     Iz prethodno navedenog slijedi da bi, kao što je predviđeno člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz bešavnih cijevi podrijetlom iz Rusije i Ukrajine trebalo zadržati.

                     (187)

                     Zainteresirane su strane obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je Komisija namjeravala uvesti predmetne antidampinške mjere te su dobile mogućnost da dostave primjedbe. Zaprimljene primjedbe nisu bile takve naravi da mogu promijeniti navedene zaključke.

                     (188)

                     Odbor osnovan u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz bešavnih cijevi od željeza ili čelika, kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera ne većeg od 406,4 mm s ekvivalentom ugljika (CEV) ne većim od 0,86 u skladu s formulom Međunarodnog instituta za zavarivanja (IIW) i kemijskom analizom (45), trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 i ex 7304 59 93 (46) (oznake TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 i 7304599320) i podrijetlom iz Rusije i Ukrajine.

               2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, sljedeće su:

                           Zemlja

                           Društvo

                           Antidampinška pristojba
                           (%)

                           Dodatna oznaka TARIC

                           Rusija

                           Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant i Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

                           24,1

                           A741

                           OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe
                           Plant i OAO Seversky Tube Works

                           28,7

                           A859

                           Sva ostala društva

                           35,8

                           A999

                           Ukrajina

                           OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

                           12,3

                           A742

                           LLC Interpipe Niko Tube i OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)

                           13,8

                           A743

                           CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

                           25,7

                           A744

                           Sva ostala društva

                           25,7

                           A999

               3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 1. listopada 2018.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

            (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2320/97 od 17. studenoga 1997. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Mađarske, Poljske, Rusije, Češke Republike, Rumunjske i Slovačke Republike, ukidanju Uredbe (EEZ) br. 1189/93 i prekidu postupka koji se odnosi na takav uvoz podrijetlom iz Republike Hrvatske (SL L 322, 25.11.1997., str. 1.).

            (3)  Odluka Komisije od 22. prosinca 1999. o prihvaćanju preuzimanja obveze ponuđenog u pogledu privremene revizije antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz, među ostalim, Rusije (SL L 23, 28.1.2000., str. 78.).

            (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 348/2000 od 14. veljače 2000. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Hrvatske i Ukrajine i konačnoj naplati uvedene privremene pristojbe (SL L 45, 17.2.2000., str. 1.).

            (5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1322/2004 od 16. srpnja 2004. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2320/97 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz, među ostalim, Rusije i Rumunjske (SL L 246, 20.7.2004., str. 10.).

            (6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 258/2005 od 14. veljače 2005. o izmjeni antidampinških mjera uvedenih Uredbom (EZ) br. 348/2000 na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Hrvatske i Ukrajine (SL L 46, 17.2.2005., str. 7.).

            (7)  Odluka Komisije od 16. veljače 2005. o djelomičnoj suspenziji konačnih antidampinških pristojbi uvedenih Uredbom (EZ) br. 258/2005 na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Hrvatske i Ukrajine (SL L 46, 17.2.2005., str. 46.).

            (8)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1866/2005 od 8. studenoga 2005. o produljenju djelomične suspenzije konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 258/2005 na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Hrvatske i Ukrajine (SL L 300, 17.11.2005., str. 1.).

            (9)  Uredba Vijeća (EZ) br. 954/2006 od 27. lipnja 2006. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske, Rumunjske, Rusije i Ukrajine, o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2320/97 i (EZ) br. 348/2000, o okončanju privremene revizije i revizije nakon isteka mjere antidampinških pristojbi na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz, između ostalog, Rusije i Rumunjske te o okončanju privremene revizije antidampinških pristojbi na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz, između ostalog, Rusije i Rumunjske te Hrvatske i Ukrajine (SL L 175, 29.6.2006., str. 4.).

            (10)  C-191/09 P – Vijeće i Komisija protiv Interpipe Niko Tube i Interpipe NTRP.

            (11)  T-249/06 – Interpipe Niko Tube i Interpipe NTRP protiv Vijeća.

            (12)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 540/2012 od 21. lipnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 954/2006 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske, Rumunjske, Rusije i Ukrajine (SL L 165, 26.6.2012., str. 1.).

            (13)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 585/2012 od 26. lipnja 2012. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika, podrijetlom iz Rusije i Ukrajine, nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, i prekidu revizije nakon isteka mjere vezane uz uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske (SL L 174, 4.7.2012., str. 5.).

            (14)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 795/2012 od 28. kolovoza 2012. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 585/2012 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika, podrijetlom iz Rusije i Ukrajine, nakon parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 238, 4.9.2012., str. 1.).

            (15)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1269/2012 od 21. prosinca 2012. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 585/2012 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika, podrijetlom, između ostalog, iz Rusije, nakon parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 357, 28.12.2012., str. 1.).

            (16)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Rusije i Ukrajine (SL C 214, 4.7.2017., str. 9.).

            (17)  Obavijest o pokretanju djelomične privremene revizije antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih bešavnih cijevi podrijetlom, među ostalim, iz Ukrajine (SL C 159, 7.5.2018., str. 18.).

            (18)  CEV se određuje u skladu s Tehničkim izvješćem, 1967., IIW dok. IX-555-67, koje je objavio Međunarodni institut za zavarivanja (IIW).

            (19)  Kako je trenutačno definirano Uredbom Komisije (EU) 2017/1925 od 12. listopada 2017. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 282, 31.10.2017., str. 1.).

            (20)  Baza podataka Savezne carinske službe o vanjskoj trgovini http://stat.customs.ru/apex/ (javno dostupni podaci koje su dostavili ruski proizvođači izvoznici. Prilog 2. podnescima od 21. kolovoza 2017. i od 30. srpnja 2018.).

            (21)  Metal Expert LLC: www.metalexpert-group.com.

            (22)  Dostupno u otvorenoj verziji zahtjeva.

            (23)  European Union – Anti-dumping measures on Biodiesel from Argentina (Europska unija – antidampinške mjere za biodizel iz Argentine), WT/DS473/AB.

            (24)  Npr. utvrđivanje na temelju kojeg se za proizvođača izvoznika može prekinuti ispitni postupak čak i ako će se mjere zadržati na razini zemlje.

            (25)  U komunikaciji od 27. srpnja 2018. ruski proizvođači izvoznici nedvosmisleno su obaviješteni da će Komisija primijeniti članak 18. osnovne uredbe ako ne bude odgovora na upitnik.

            (26)  Vidjeti: Predsjedničke proglase o prilagodbi uvoza čelika i aluminija u Sjedinjene Američke Države, Savezni registar, 83 FR 11619 i 83 FR 11625, 15. ožujka 2018.; Predsjedničke proglase o prilagodbi uvoza čelika i aluminija u Sjedinjene Američke Države od 22. ožujka 2018., 83 FR 13355 i 83 FR 13361, 28. ožujka 2018.; Predsjedničke proglase o prilagodbi uvoza čelika i aluminija u Sjedinjene Američke Države od 30. travnja 2018., 83 FR 20683 i 83 FR 20677, 7. svibnja 2018.; i Predsjedničke proglase o prilagodbi uvoza čelika i aluminija u Sjedinjene Američke Države od 31. svibnja 2018.

            (27)  Izvorno dostavljeno 21. kolovoza 2017., prilog 2. Isti podaci s manjim izmjenama dostavljeni su i u primjedbama na dokument o općoj objavi i podnescima nakon saslušanja održanog 10. kolovoza 2018.

            (28)  Prilog 2. podnesku od 30. srpnja 2018. i prilog 2. podnesku od 21. kolovoza 2017. Na temelju tih podataka vidljivo je da su razine cijena pri izvozu bešavnih cijevi u nekoliko trećih zemalja, uključujući glavna izvozna odredišta (koja čine više od 50 % ukupnog izvoza bešavnih cijevi) čak i niže od cijena dampinškog izvoza u Uniju. Primjerice, izvozne cijene u SAD (na 1. mjestu), Tursku (na 4. mjestu), Indiju i Ujedinjene Arapske Emirate (na 5. odnosno 6. mjestu) niže su nego izvozne cijene u Uniju.

            (29)  Točka 32. podneska od 21. kolovoza 2017. te točka 25. podneska od 30. srpnja 2018.

            (30)  Prilog 2. prethodno navedenim podnescima.

            (31)  Potrebno je napomenuti da su, primjerice, u slučaju Turske cijene u Uniji uvijek bile više, neovisno o godini razmatranog razdoblja koja se uzima u obzir (u podnesku nije navedeno na koje se razdoblje odnosi).

            (32)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1013 оd 17. srpnja 2018. o uvođenju privremenih zaštitnih mjera u vezi s uvozom određenih proizvoda od čelika (SL L 181, 18.7.2018., str. 39.).

            (33)  Ibid. 24.

            (34)  Prilog 3. podnesku od 30. srpnja 2018.

            (35)  Izvor: Baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

            (36)  Sva upućivanja na povjerljive podatke društva u ovoj su Uredbi označena oznakom [povjerljivo].

            (37)  Izvor: baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. i provjereni podaci grupe Interpipe.

            (38)  Izvor: provjereni podaci grupe Interpipe i podaci s web-mjesta Metal Expert za druga dva proizvođača u Ukrajini.

            (39)  Podnesci od 27. srpnja 2017. (t17.009159), 8. kolovoza 2017. (t17.009653), 1. veljače 2018. (t18.000894) te 31. svibnja (t18.006325) i 1. lipnja 2018. (t18.006324).

            (40)  Vidjeti: Predsjedničke proglase o prilagodbi uvoza čelika i aluminija u Sjedinjene Američke Države, Savezni registar, 83 FR 11619 i 83 FR 11625, 15. ožujka 2018.; Predsjedničke proglase o prilagodbi uvoza čelika i aluminija u Sjedinjene Američke Države od 22. ožujka 2018., 83 FR 13355 i 83 FR 13361, 28. ožujka 2018.; Predsjedničke proglase o prilagodbi uvoza čelika i aluminija u Sjedinjene Američke Države od 30. travnja 2018., 83 FR 20683 i 83 FR 20677, 7. svibnja 2018.; i Predsjedničke proglase o prilagodbi uvoza čelika i aluminija u Sjedinjene Američke Države od 31. svibnja 2018.

            (41)  Ni ukrajinska tijela ni grupa Interpipe nisu pojedinačno obavijestili Komisiju ni o kakvom izuzeću koje im je odobreno u skladu s mjerama SAD-a na temelju odjeljka 232.

            (42)  Zbog povjerljivosti navedenih podataka ova Uredba ne sadržava potpunu analizu Komisije. Na dan objave ove Uredbe grupi Interpipe u zasebnom je dokumentu dostavljeno detaljnije objašnjenje.

            (43)  Uredba Vijeća (EZ) br. 926/2009 od 24. rujna 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine.(SL L 262, 6.10.2009., str. 19.).

            (44)  Presuda Suda od 15. lipnja 2017. u predmetu C-349/16 T.KUP, ECLI:EU:C:2017:469, točka 44. Vidjeti i presudu Općeg suda od 8. srpnja 2003. u predmetu T-132/01 Euroalliages i dr. protiv Komisije, ECLI:EU:T:2003:189, točku 40.

            (45)  CEV se određuje u skladu s Tehničkim izvješćem, 1967., IIW dok. IX-555-67, koje je objavio Međunarodni institut za zavarivanja (IIW).

            (46)  Kako je trenutačno definirano Uredbom Komisije (EU) 2017/1925 od 12. listopada 2017. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 282, 31.10.2017., str. 1.). Opseg proizvoda utvrđen je kombinacijom opisa proizvoda u članku 1. stavku 1. i zajedno uzetih naziva proizvoda odgovarajućih oznaka KN.