title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1246 оd 28. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton podrijetlom iz Narodne Republike Kine

text:
               29.7.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 204/70

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1246
   оd 28. srpnja 2016.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton podrijetlom iz Narodne Republike Kine
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Privremene mjere

               (1)

               Europska komisija („Komisija”) uvela je 29. siječnja 2016. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/113 („Privremena uredba”) (2) privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „predmetna zemlja”).

               (2)

               Ispitni postupak pokrenut je 30. travnja 2015. (3) nakon zahtjeva koji je 17. ožujka 2015. podnijela Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz toga proizašla, što se smatralo dostatnim opravdanjem za pokretanje ispitnog postupka.

         2.   Evidentiranje uvoza

               (3)

               Komisija je Uredbom (EU) 2015/2386 (4) uvoz čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton podrijetlom iz NRK-a uvjetovala evidentiranjem s početkom od 19. prosinca 2015., nakon što je podnositelj zahtjeva podnio zahtjev koji je sadržavao dostatne dokaze da su ispunjeni odgovarajući uvjeti utvrđeni člankom 10. Osnovne uredbe.

         3.   Daljnji postupak

               (4)

               Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je uvedena privremena antidampinška pristojba („privremena objava”) proizvođači iz Unije, kineski proizvođači izvoznici, uvoznici, korisnici i jedno udruženje uvoznika dostavili su pisane podneske u kojima su iznijeli svoje stavove o privremenim nalazima. Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane.

               (5)

               Saslušanja su održana s kineskim proizvođačima izvoznicima te s nepovezanim uvoznicima i korisnicima iz Unije.

               (6)

               Komisija je razmotrila podnesene usmene i pisane primjedbe zainteresiranih strana te je, prema potrebi, u skladu s tim izmijenila privremene nalaze.

               (7)

               Jedna zainteresirana strana zatražila je intervenciju službenika za saslušanje kako bi se provjerila ispravnost podataka iz analogne zemlje jer zbog njihove povjerljive naravi ti podaci nisu otkriveni u privremenoj objavi. Službenik za saslušanje provjerio je podatke i nije pronašao pogreške. Ista zainteresirana strana zatražila je saslušanje sa službenikom za saslušanje i kako bi izrazila svoje sumnje u pogledu metode izračuna pristojbi. Nalaz službenika za saslušanje u zaključku saslušanja bio je da su službe Komisije ispitni postupak provele u skladu s prihvaćenom i redovitom praksom.

               (8)

               Podnositelj zahtjeva smatrao je da u Privremenoj uredbi ciljna dobit nije ispravno utvrđena i da nije primjerena za industriju čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton. Doveo je u pitanje metodu upotrijebljenu za utvrđivanje te dobiti i od Komisije zatražio da produbi ispitni postupak u tom smislu. Proizvođačima iz Unije stoga su poslani posebni upitnici o razinama njihove profitabilnosti u prošlosti, prije razmatranog razdoblja, odnosno od 2005. do 2010. Primljeni su odgovori od sva četiri proizvođača iz Unije u uzorku koji su istodobno dostavili revidirane izračune troškova i profitabilnosti za razmatrano razdoblje.

               (9)

               Nakon evidentiranja uvoza zainteresirane strane imale su rok od 20 dana za podnošenje primjedaba. Primljene su primjedbe od proizvođača iz Unije, kineskih proizvođača izvoznika, uvoznika, korisnika i jednog udruženja uvoznika.

               (10)

               Kako bi se ispitalo je li retroaktivna primjena konačnih pristojbi bila opravdana, nepovezanim uvoznicima poslani su upitnici o obujmu njihova uvoza, uvoznim cijenama i zalihama u razdoblju nakon razdoblja ispitnog postupka, odnosno od 1. travnja 2015. do 31. siječnja 2016. Primljeni su odgovori od tri nepovezana uvoznika. Upitnici su poslani i proizvođačima iz Unije, a odnosili su se na njihove prodajne cijene u razdoblju nakon razdoblja ispitnog postupka, odnosno od 1. travnja 2015. do 31. siječnja 2016. Primljeni su odgovori od sva četiri proizvođača iz Unije u uzorku.

               (11)

               Kako bi se provjerili odgovori na upitnike navedeni u prethodnim uvodnim izjavama 8. i 10., obavljeni su posjeti radi provjere u poslovnim prostorima sljedećih strana:

                           (a)

                           proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       Megasa Siderur, Španjolska,

                                       —

                                       Riva Acier, Francuska,

                                       —

                                       SN Maia, Portugal;

                           (b)

                           nepovezani uvoznici iz Unije:

                                       —

                                       CMC Ltd, Ujedinjena Kraljevina,

                                       —

                                       Eurosteel Ltd, Ujedinjena Kraljevina,

                                       —

                                       Ronly Ltd, Ujedinjena Kraljevina.

               (12)

               Komisija je sve strane obavijestila o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih namjerava uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton („konačna objava”). Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle dati primjedbe na konačnu objavu. Primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir.

         4.   Odabir uzorka

               (13)

               Budući da nije bilo primjedaba u vezi s metodom odabira uzorka, potvrđuju se privremeni nalazi iz uvodnih izjava 6. do 11. Privremene uredbe.

         5.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

               (14)

               Kako je utvrđeno uvodnom izjavom 16. Privremene uredbe, ispitnim postupkom u pogledu dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2014. do 31. ožujka 2015. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). Zbog posebnih okolnosti na tržištu 2011. koje su objašnjene u uvodnoj izjavi 148. Privremene uredbe, u analizi štete smanjen je ponder za 2011. te je naglasak stavljen na razvoj događaja nakon 1. siječnja 2012. Indeksi se stoga temelje na 2012. kad god je primjenjivo.

         B.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

               (15)

               Kako je utvrđeno uvodnim izjavama 17. do 19. Privremene uredbe, proizvod koji podliježe ispitnom postupku jesu željezne ili čelične šipke i žice visoke otpornosti na zamor za armirani beton od željeza, nelegiranog čelika ili legiranog čelika (osim od nehrđajućeg čelika, brzoreznog čelika ili silicijskomanganskog čelika), samo toplovaljane i dalje neobrađene, ali uključujući one usukane nakon valjanja; te šipke i žice imaju udubljenja, rebra, žljebove ili druge deformacije dobivene tijekom postupka valjanja ili su usukane nakon valjanja. Ključna značajka visoke otpornosti na zamor jest sposobnost izdržljivosti uslijed opetovanog naprezanja bez lomljenja i, posebno, sposobnost izdržljivosti više od 4,5 milijuna ciklusa opterećenja s pomoću omjera naprezanja (min/max) od 0,2 i rasponom naprezanja većim od 150 MPa.

               (16)

               Predmetni proizvod jest proizvod opisan u prethodnoj uvodnoj izjavi 15., podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 i ex 7228 30 89.

               (17)

               Nakon privremene objave jedan je uvoznik tvrdio da će u praksi biti teško odvojiti predmetni proizvod od ostalih vrsta šipki obuhvaćenih istim oznakama KN. Tvrdio je da bi carinska tijela Unije zbog toga mogla greškom uvesti antidampinške pristojbe na ostale proizvode na koje se ispitni postupak ne odnosi, a ne uvesti pristojbe na predmetni proizvod.

               (18)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 18. Privremene uredbe, definicija proizvoda isključivo odgovara zahtjevima iz britanskog standarda BS4449 te se obično može razlikovati na temelju CARES certifikata i reljefnih oznaka na samim šipkama.

               (19)

               Uvoznik nije mogao precizno navesti na koji bi se način definicija proizvoda preklapala ili mogla zamijeniti s definicijom ostalih vrsta šipki. Komisija je stoga smatrala da u pogledu praktične provedbe mjera ne postoji problem i tvrdnju je odbila. Komisija primjećuje da certifikat nije uključen u opis proizvoda kako bi se spriječila mogućnost izbjegavanja mjera uvozom necertificirane robe koja će se certificirati tek po ulasku u Uniju.

               (20)

               Nakon konačne objave dvije zainteresirane strane tvrdile su da se predmetni proizvod de facto prodaje i u Španjolskoj i Portugalu te da stoga u Komisijine brojke o potrošnji nije uključena sva potrošnja u Uniji. Te zainteresirane strane svoju su tvrdnju temeljile na izjavi jednog proizvođača iz Unije na njegovoj internetskoj stranici u kojoj se Španjolska i Portugal navode kao zemlje koje upotrebljavaju šipke visoke duktilnosti.

               (21)

               Komisija ponovno potvrđuje da šipke koje odgovaraju španjolskim i portugalskim standardima nisu uključene u opseg dotičnog proizvoda zato što tehnički zahtjevi za šipke u Španjolskoj i Portugalu ne odgovaraju definiciji proizvoda u ovom ispitnom postupku, kako je utvrđeno uvodnom izjavom 15. Stoga se ta tvrdnja mora odbiti.

               (22)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu predmetnog proizvoda i istovjetnog proizvoda, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 17. do 19. Privremene uredbe.

         C.   DAMPING

               (23)

               Pojedinosti o izračunu dampinga navedene su u uvodnim izjavama 21. do 45. Privremene uredbe.

               (24)

               Nakon privremene objave dvije zainteresirane strane ponovno su izrazile zabrinutost, kako je opisano u uvodnoj izjavi 22. Privremene uredbe, u pogledu toga što su se za potrebe izračuna dampinške marže i marže štete obje grupe društava smatrale povezanima. Te su strane ponovile prethodne argumente o nepostojanju bilo kakvih poveznica u poslovanju između tih dviju grupa i o neuključenosti jedne u postupak donošenja odluka one druge. Zainteresirane strane dodatno su istaknule da se u antidampinškim postupcima koje su vodile treće zemlje (odnosno Malezija, Tajland i Sjedinjene Američke Države) prema njima odnosilo kao prema zasebnim subjektima. Predmetne zainteresirane strane nakon konačne objave ponovno su u tom pogledu istaknule iste argumente.

               (25)

               Unatoč tome, Komisija i dalje smatra da se zbog prirode i intenziteta odnosa između grupa, odnosno zbog njihovih kapitalnih veza i zbog prava imenovanja dužnosnika jedne grupe u statutarna tijela druge, koje je jasno utvrđeno u osnivačkom aktu, te zainteresirane strane ne može smatrati zasebnim subjektima, posebno zato što je zbog te međupovezanosti moguće bez teškoća među njima uspostaviti bliskiji strukturni i poslovni odnos. Već bi i sama činjenica da su obje zainteresirane strane zatražile zasebno postupanje, iako bi zbog te odluke antidampinške mjere za jednu od njih u stvari bile više, mogla dovesti to prethodno navedenog zaključka. Nadalje, trebalo bi naglasiti da Komisija nije obvezna slijediti odluke koje u svojim antidampinškim postupcima donesu nadležna tijela trećih zemalja na temelju njihova zakonodavstva koje se primjenjuje na nacionalnoj razini. Zato se potvrđuje privremeni zaključak iz uvodne izjave 23. Privremene uredbe u pogledu zajedničkog postupanja s tim dvjema grupama izvoznika.

               (26)

               Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana ponovno je izrazila zabrinutost u pogledu toga što je Južna Afrika odabrana kao analogna zemlja i što je potom uobičajena vrijednost izračunana na temelju podataka koji se odnose na tu zemlju. Ta zainteresirana strana naglasila je činjenicu da domaća prodaja u Južnoj Africi nijedne od osam vrsta proizvoda koje proizvode i prodaju kineski izvoznici nije prošla test reprezentativnosti od 5 %, a tri vrste od tih osam proizvođač u Južnoj Africi čak ni ne proizvodi. Stoga podaci o trošku proizvodnje tih triju vrsta nisu bili dostupni. Zainteresirana strana osporavala je i visok stupanj dobiti (u rasponu od 10 % do 20 % (5)) upotrijebljen za izračun uobičajene vrijednosti. Naposljetku, zainteresirana strana navela je da je trošak proizvodnje u Južnoj Africi visok, čak znatno viši od prodajnih cijena u Uniji, te tvrdi da je to proturječno privremenom zaključku Komisije da je Južna Afrika otvoreno tržište na kojem postoje unutarnje i vanjsko tržišno natjecanje.

               (27)

               U odgovoru na navedene tvrdnje najprije bi trebalo objasniti da čak i onda kad proizvođač u analognoj zemlji zbog nedostatnog obujma prodaje određenih vrsta proizvoda ne zadovoljava test reprezentativnosti od 5 %, to ne sprječava utvrđivanje uobičajene vrijednosti za te vrste proizvoda. Budući da je te vrste proizvodio i prodavao proizvođač iz Južne Afrike, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju stvarnih troškova proizvodnje. U pogledu tri vrste proizvoda koje se ne proizvode u Južnoj Africi, izračun njihove uobičajene vrijednosti temeljio se na troškovima proizvodnje najsličnijih vrsta proizvoda koje se proizvode u Južnoj Africi. U tom slučaju najsličnije vrste proizvoda određene su tako da je promijenjen samo jedan parametar proizvoda, odnosno njegova duljina. Upotrijebljen je trošak proizvodnje (po kg) za srednje duljine umjesto za kratke ili duge. U pogledu dobiti upotrijebljene za izračun uobičajenih vrijednosti, primijenjena je standardna metoda. Za one vrste proizvoda za koje nije bilo domaće prodaje ili profitabilnih domaćih transakcija, upotrijebljena je prosječna dobit društva od svih domaćih prodaja predmetnog proizvoda. Ispitnim postupkom pokazalo se da je ta domaća dobit bila u rasponu od 10 % do 20 %. Nadalje, Komisija je primijenila odluku odbora WTO-a i u predmetu koji se odnosi na norveški losos (6) za izračun uobičajenih vrijednosti za te vrste proizvoda za koje su profitabilne domaće transakcije bile nedostatne. U tom slučaju primijenjena je stvarna dobit od profitabilnih domaćih transakcija po vrsti proizvoda. Stopa dobiti u tom je primjeru najčešće bila niža od 10 % – 20 %.

               (28)

               Naposljetku, ispitnim postupkom zaista se pokazalo da su troškovi proizvodnje u Južnoj Africi viši od troškova i cijena industrije Unije. To su stvarni troškovi provjereni u poslovnim prostorima proizvođača, za koje je utvrđeno da ih je južnoafrički proizvođač ispravno prijavio. Komisija ne vidi kako bi to moglo proturječiti njezinom privremenom zaključku o otvorenosti i konkurentnoj prirodi tržišta Južne Afrike. Trebalo bi istaknuti da, iako su cijene industrije Unije smanjene zbog prisutnosti jeftinog dampinškog uvoza iz Kine, južnoafrički proizvođač može poslovati u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Stanje u industriji Unije nije referentna vrijednost za odabir analogne zemlje, koja je, u konačnici, zamjena za Kinu.

               (29)

               Nakon konačne objave predmetna zainteresirana strana dodatno je razvila svoje argumente o navodno vrlo visokim domaćim cijenama i troškovima proizvodnje u analognoj zemlji navodeći da je uobičajena vrijednost koja se temelji na tim brojkama za gotovo 40 % viša od ciljne cijene Unije koja se upotrebljava za određivanje marže prodaje ispod cijene. Zainteresirana strana povezala je te navodno visoke domaće cijene i troškove proizvodnje u analognoj zemlji s nekoliko mjera trgovinske zaštite kojima se štiti to tržište, čime bi se isto tako potkopao još jedan zaključak Komisije, onaj o otvorenosti tržišta Južne Afrike tržišnom natjecanju.

               (30)

               Slijedom prethodno navedenog podneska ponovno su procijenjeni podaci o cijenama i troškovima u analognoj zemlji. Prvo, tvrdnja je pretjerana jer su cijene franko tvornica južnoafričkog proizvođača koje je Komisija provjerila na licu mjesta i upotrijebila za određivanje uobičajene vrijednosti za kineske proizvođače izvoznike znatno niže od onih koje navodi predmetna zainteresirana strana. Drugo, ponovnom procjenom došlo se do otkrića određenih vrsta proizvoda koje se proizvode samo u skladu s južnoafričkim standardima te se stoga ne natječu s vrstama proizvoda koje je izvozila Kina. Budući da je Komisija osigurala potpunu usklađenost za sve kineske izvozne transakcije uspoređujući ih s vrstama proizvoda iz Južne Afrike koji se izravno natječu s izvezenim vrstama proizvoda i za koje je stoga potrebna manje opsežna prilagodba, što je dovelo do preciznije usporedbe, Komisija je odlučila ne uzeti u obzir te proizvode koji se međusobno ne natječu. Zbog toga su uobičajene vrijednosti i dampinške marže revidirani naniže za sve proizvođače izvoznike u uzorku. Potrebno je ipak naglasiti da se odbija sama tvrdnja o ograničenoj otvorenosti tržišta analogne zemlje zbog postojanja mjera trgovinske zaštite. Predmetni proizvod nije obuhvaćen područjem primjene mjera zaštite iz podneska (antidampinške mjere) ili su te mjere uvedene nakon razdoblja ispitnog postupka (zaštitne mjere). U svakom slučaju, eventualnim mjerama trgovinske zaštite koje je određena zemlja primijenila kako bi vratila pravedne uvjete trgovine ne poništava se činjenica da u toj zemlji postoji tržišno gospodarstvo i da je ona primjeren odabir treće zemlje tržišnoga gospodarstva za određivanje uobičajene vrijednosti za Kinu (7).

               (31)

               Uzimajući u obzir prethodno navedeno, Komisija potvrđuje svoj privremeni zaključak iz uvodne izjave 30. Privremene uredbe da je Južna Afrika primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. U tom smislu Komisija napominje i to da nije bilo moguće ostvariti suradnju s nekom drugom zemljom tržišnoga gospodarstva te da se u skladu sa sudskom praksom Unije od Komisije zahtijeva da u tom slučaju upotrijebi podatke zemlje s kojom je takva suradnja ostvarena.

               (32)

               Nakon privremene objave dvije zainteresirane strane tvrdile su da je Komisija, zbog pada cijena čelika te istovremenog pada proizvodnih troškova tijekom cijelog RIP-a, trebala dampinšku maržu i maržu štete izračunati na mjesečnoj ili barem tromjesečnoj osnovi. Točnije, ističu da će u protivnom oni proizvođači koji su u prvim mjesecima ostvarili velike prodaje biti kažnjeni. Ta je tvrdnja ponovljena i nakon konačne objave.

               (33)

               Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da su cijene čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton padale tijekom RIP-a, a posebno kad je potražnja rasla zbog dampinškog uvoza. Ne čini se da se radi o situaciji u kojoj je potrebna ili opravdana primjena bilo kakve posebne metodologije. Same zainteresirane strane priznaju da je pad troškova bio globalna pojava, a ne posebnost Unije. Stoga je učinak pada troškova trebao biti jednak za sve strane. Isto tako, unatoč variranju cijena sirovina i cijena konačnog proizvoda, razina varijacija tijekom RIP-a nije bila takva da se njom opravda primjena posebne metodologije. Iz podataka koje je dostavila zainteresirana strana o svjetskom tržištu čelika vidljiv je pad cijena za oko 12 %. U pogledu brzog pada cijena željezne rude na kineskom tržištu (preko 50 %), Komisija napominje da je učinak pada cijena čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton bio ograničen na 20 % tijekom RIP-a. Nadalje, rast cijena bio je tek privremene naravi u smislu nestabilnosti cijena na svjetskom tržištu, što je uobičajena pojava za tu vrstu sirovine. Takve promjene cijena sirovina treba smatrati uobičajenim dijelom poslovanja. Zabilježena kretanja cijena sirovina tijekom razdoblja ispitnog postupka stoga ne ukazuju na nužnost mjesečne analize, a njihovi razmjeri ne čine se toliki da bi mogli znatno utjecati na izračun dampinške marže i marže štete. U svakom slučaju, određivanje uobičajene vrijednosti na mjesečnoj osnovi nije izvedivo zato što su testovi profitabilnosti domaće prodaje analogne zemlje i trošak proizvodnje za proizvođača u analognoj zemlji u skladu s Osnovnom uredbom bili određeni na godišnjoj osnovi za sve vrste proizvoda koje su kineski proizvođači izvoznici izvozili u Uniju. Zbog nedostatka podataka nemoguće je precizno odrediti uobičajenu vrijednost za tako kratka vremenska razdoblja.

               (34)

               Budući da nije bilo dodatnih primjedaba, potvrđuju se privremeni nalazi utvrđeni uvodnim izjavama 21. do 45. Privremene uredbe, uz prilagodbu opisanu u uvodnoj izjavi 30. Konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, prilagođuju se kako slijedi:

                           Društvo

                           Konačna dampinška marža (%)

                           Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.

                           62,1

                           Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.

                           62,1

                           Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.

                           48,1

                           Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.

                           48,1

                           Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.

                           48,1

                           Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.

                           48,1

                           Sva ostala društva

                           62,1

         D.   ŠTETA

   1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

               (35)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu definicije industrije Unije i proizvodnje Unije, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 46. do 50. Privremene uredbe.

         2.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

               (36)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu odabira uzorka proizvođača iz Unije, potvrđuju se zaključci iz uvodne izjave 51. Privremene uredbe.

         3.   Slobodno tržište i tržište vlastite prodaje

               (37)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu slobodnog tržišta i tržišta vlastite prodaje, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 52. do 56. Privremene uredbe.

         4.   Potrošnja u Uniji

               (38)

               Kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama 20. do 21., nakon konačne objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da u brojke o potrošnji u Uniji nije uključena potrošnja u Španjolskoj i Portugalu, što je pogrešno. Ta se tvrdnja odbija jer šipke koje se upotrebljavaju u Španjolskoj i Portugalu nisu dio proizvoda koji je predmet ispitnog postupka.

               (39)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu potrošnje u Uniji, potvrđuju se zaključci iz uvodne izjave 57. Privremene uredbe.

         5.   Uvoz iz predmetne zemlje u Uniju

               (40)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu obujma, tržišnog udjela i cijena predmetnog uvoza, potvrđuju se nalazi i zaključci iz uvodnih izjava 58. do 61. Privremene uredbe.

               (41)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 62. Privremene uredbe, sniženje cijena utvrđeno je tako što su uspoređene cijene uvoza iz Kine na temelju cijena CIF s cijenama odgovarajućih vrsta proizvoda industrije Unije prilagođenih na razinu franko tvornica.

               (42)

               Nakon privremene objave industrija Unije tvrdila je da u ovom predmetu usporedba cijena u različitim uvjetima prodaje, odnosno cijena CIF nasuprot cijenama franko tvornica, dovodi do podcjenjivanja stvarnog sniženja cijena koje provode kineski izvoznici. Tomu je posebno tako kad se cijene uvoza iz Kine usporede s cijenama proizvoda koji se iz kontinentalne Europe prodaju u Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku, jedina dva tržišta na kojima se isključivo upotrebljavaju čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armirani beton. Industrija Unije smatra da prilagodba cijena Unije proizvođača koji prodaju iz kontinentalne Europe na razinu franko tvornica ne odražava stvarno tržišno natjecanje s uvozom iz Kine koji se isporučuje u luke u Ujedinjenoj Kraljevini i Irskoj, u blizini poslovnih prostora njihovih klijenata. Industrija Unije tvrdila je da je sniženje i razinu uklanjanja štete („sniženje cijene”) potrebno utvrditi u najprimjerenijoj točki usporedbe, odnosno tako što će se usporediti cijene kineskog uvoza s cijenama Unije na njihovu dolasku u luku uvoza u Ujedinjenoj Kraljevini i Irskoj, kako bi se usporedile kineske cijene na razini CIF s cijenama industrije Unije na istom odredištu. Industrija Unije istaknula je kako je Komisiji ostavljeno puno prostora da samostalno odredi koja je najtočnija metoda za utvrđivanje sniženja cijena.

               (43)

               Odgovarajući na te tvrdnje Komisija napominje da je ispitnim postupkom utvrđeno postojanje različitih standarda i razreda kojima se koriste građevinske industrije u različitim državama članicama. Iako standard čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton odgovara standardu prikladnom za potrošnju samo u Ujedinjenoj Kraljevini i Irskoj, njihova proizvodnja odvija se u Ujedinjenoj Kraljevini i u još nekoliko država članica, posebno u Francuskoj, Španjolskoj i Portugalu. Komisija potvrđuje da bi se određivanje sniženja cijena trebalo temeljiti na primjerenoj usporedbi cijena odgovarajućih vrsta proizvoda. Ispitnim postupkom utvrđeno je da odgovarajuće vrste proizvoda proizvode isključivo proizvođači iz Unije sa sjedištem u kontinentalnoj Europi koji svoje proizvode isporučuju morem u luke u Ujedinjenoj Kraljevini i Irskoj. Nasuprot tome, ispitnim postupkom pokazalo se i da su čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armirani beton koje se proizvode u Ujedinjenoj Kraljevini različitog razreda od onih uvezenih iz Kine i zato ih se nije moglo usporediti s uvozom iz Kine.

               (44)

               Jasno je da je u ovom slučaju uvoz iz Kine ulazi u tržišno natjecanje s proizvodima industrije Unije samo kad se dostavlja u Ujedinjenu Kraljevinu ili u Irsku. Odluku o kupnji kupci donose na temelju cijena izlistanih na istom odredištu. Komisija stoga smatra da bi za primjereno određivanje sniženja cijena izračun trebao odražavati usporedbu u trenutku uvoza u Ujedinjenu Kraljevinu ili u Irsku. Stoga se tvrdnja industrije Unije prihvaća.

               (45)

               Međutim, za razliku od tvrdnje industrije Unije, Komisija smatra da je umjesto razine CIF, najtočnije usporedbu provesti u trenutku kad je roba istovarena s plovila te je stigla na kopno u luci. To znači da su u toj usporedbi u kineske cijene uključeni troškovi nastali nakon uvoza, koje uobičajeno snosi uvoznik, a koji nastaju povrh troškova CIF. Ispitnim postupkom nije utvrđena nikakva razlika u troškovima rukovanja u luci između pošiljaka iz Kine i iz Unije. Nasuprot tome, primjerena usporedba trebala bi odražavati i činjenicu da pošiljke iz Kine moraju proći carinjenje u luci uvoza, dok pošiljke iz Unije ne moraju.

               (46)

               Komisija je na osnovi prethodno navedenoga prilagodila određivanje sniženja cijena usporedbi cijena u trenutku kad je roba iz Kine i iz Unije stigla na kopno u Ujedinjenoj Kraljevini ili Irskoj. To je za posljedicu imalo uključivanje troškova prijevoza (u rasponu od 25 – 35 EUR/tona) i troškova rukovanja (u rasponu od 5 – 10 EUR/tona) u usporedivu cijenu industrije Unije, što odgovara iznosu od otprilike 8 % cijene CIF. Ista prilagodba provedena je i za izračunavanje sniženja cijena kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 127. u nastavku.

               (47)

               Stoga se uvodne izjave 62. do 63. Privremene uredbe zamjenjuju sljedećim uvodnim izjavama:

               (48)

               Kako bi se odredilo je li bilo sniženja cijena tijekom RIP-a i u kolikoj mjeri, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini troškova po istovaru na kopno tako što su u njih uključeni stvarni troškovi isporuke u odredišnu luku i troškovi rukovanja u luci i tako što su odbijeni provizije i knjižna odobrenja, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti proizvoda iz dampinškog uvoza od kineskih proizvođača izvoznika u uzorku koje su naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije i utvrđene na osnovi CIF i prilagođene s obzirom na troškove nastalim nakon uvoza koji odgovaraju troškovima rukovanja i carinjenja, i odbijanjem provizija i knjižnih odobrenja. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 103. Privremene uredbe, sniženje je utvrđeno usporedbom samo s prodajom nepovezanim kupcima isključivo za odgovarajuće vrste proizvoda. Prodaja koju je industrija Unije izvršila povezanim stranama sastojala se isključivo od vrsta proizvoda koje se ne uvoze iz Kine.

               (49)

               Rezultat usporedbe, kad je izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je maržu sniženja cijena u rasponu od 8,3 % do 11,8 %. Nižim cijenama dampinškog uvoza u usporedbi s cijenama Unije tijekom razmatranog razdoblja objašnjava se znatno povećanje obujma kineskog uvoza i tržišnog udjela uvoza iz Kine od 2013. nadalje.

               (50)

               Nakon konačne objave nekoliko zainteresiranih strana izrazilo je neslaganje s usporedbom cijena na osnovi troškova po istovaru na kopno. Dvije zainteresirane strane izrazile su protivljenje, ali nisu potkrijepile tvrdnju o neprimjerenosti usporedbe u navedenom predmetu. Stoga tvrdnju nije bilo moguće uzeti u obzir.

               (51)

               Druga zainteresirana strana tvrdila je da bi se usporedba trebala odnositi na cijelu industriju Unije te da je stoga neispravno uzimati u obzir cijene u samo jednoj državi članici ili samo u određenim državama članicama. Izrazila je zabrinutost da će zbog toga biti promijenjeno osnovno načelo utvrđivanja cijena Unije.

               (52)

               Komisija ponovno potvrđuje da usporedba cijena na osnovi troškova po istovaru na kopno ostaje iznimka. Kad se potrošnja u Uniji može odvijati u nekoliko država članica, što obično i jest slučaj, opravdana je usporedba cijena franko tvornica Unije s uvoznim cijenama CIF. U ovom predmetu, međutim, iznimno je opravdana drukčija usporedba zbog posebnih okolnosti na tržištu, kako je objašnjeno prethodno u tekstu.

               (53)

               Ista zainteresirana strana zahtijevala je i objavljivanje podataka o troškovima prijevoza, rukovanja i profitabilnosti, koji su utjecali na određivanje u usporedbi s privremenim mjerama.

               (54)

               Komisija napominje da su u konačnu objavu bili uključeni iscrpni podaci o činjenicama i razmatranjima upotrijebljenima u izračunu. U uvodnoj izjavi 41. Dokumenta o općoj objavi Komisija je objavila raspone troškova prijevoza i troškova rukovanja. Ti su troškovi izraženi u rasponima kako bi se zaštitila povjerljivost poslovnih podataka proizvođača iz Unije koji surađuju. Zainteresirane strane mogle su s pomoću raspona provjeriti činjenice upotrijebljene za određivanje. Komisija napominje da nijedna zainteresirana strana nije dovela u pitanje razinu tih troškova. U uvodnim izjavama 46. do 49. Dokumenta o općoj objavi nalazili su se iscrpni podaci o izračunima profitabilnosti, čime je omogućena usporedba s podacima objavljenima u privremenoj fazi u uvodnim izjavama 81. do 83. Privremene uredbe. Komisija stoga zaključuje da su zainteresiranim stranama pružene bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih Komisija namjerava uvesti konačne mjere.

               (55)

               Nakon konačne objave nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da nije moguće da je proizvođač iz Unije koji isključivo proizvodi neodgovarajuće vrste proizvoda („razred C”) pretrpio štetu zbog uvoza iz Kine („razred B”) jer između tih dviju vrsta proizvoda ne postoji tržišno natjecanje. Zainteresirane strane tvrdile su je da je Komisija radi dosljednosti trebala opseg proizvoda i definiciju industrije Unije ograničiti samo na razred B. U suprotnom, tvrdile su zainteresirane strane, ako su u opseg proizvoda uključena oba razreda, B i C, sniženje cijena nije ispravno izračunati samo na temelju odgovarajućih vrsta proizvoda. Tvrdile su da je razlika između proizvodnih troškova za razred B i razred C mala. Zainteresirane strane tvrdile su da je Komisija umjesto toga u tom predmetu trebala zanemariti razliku između vrsta proizvoda, čime bi sve vrste proizvoda bile uključene u izračunavanje sniženja cijena.

               (56)

               Komisija pojašnjava da je u pogledu opsega proizvoda i vrsta proizvoda upotrijebljena standardna metodologija. Proizvod koji je predmet ispitnog postupka uključuje nekoliko vrsta proizvoda, od kojih se neke uvoze iz Kine, a druge ne. Komisija je zaključila da između različitih vrsta proizvoda postoji tržišno natjecanje jer se razred C može upotrijebiti za sve primjene za koje je potreban razred B. Ta činjenica istaknuta je i u podnescima zainteresiranih strana. Komisija potvrđuje da su u opseg proizvoda i definiciju industrije Unije uključeni razredi B i C. Pokazatelji štete utvrđeni su na temelju podataka za cijelu industriju Unije, u skladu sa standardnom praksom. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 69. Privremene uredbe, čak i da su preostali pokazatelji štete utvrđeni samo na temelju odgovarajućih vrsta proizvoda, time se ne bi promijenila zabilježena kretanja.

               (57)

               U pogledu izračuna marži sniženja, Komisija je usporedila cijene na temelju kontrolnog broja proizvoda, odnosno tako što je usporedila istovjetne vrste proizvoda, u skladu sa standardnom praksom. Komisija ističe i to da je reprezentativnost odgovarajućih vrsta proizvoda, između vrsta proizvoda uvezenih iz Kine i vrsta proizvoda koje prodaje industrija EU-a na slobodnom tržištu, bila visoka. Iz kontrolnog broja proizvoda vidljiv je, među ostalim, i razred, B ili C. Uključivanje razreda među svojstva kontrolnog broja proizvoda opravdava se činjenicom da su fizička svojstva tih dvaju razreda različita: duktilnost proizvoda razreda C veća je nego ona razreda B i zbog toga je razred C nužan za određene primjene za koje se razred B ne može upotrijebiti. Ispitnim postupkom pokazalo se i da se razred C prodaje po višoj cijeni nego razred B te da su troškovi njegove proizvodnje u prosjeku viši. To je svojstvo proizvoda Komisija zbog tih razloga uzela u obzir pri izračunu sniženje cijena. Stoga nije bilo moguće usporediti cijene razreda B i razreda C, jer nije bilo podudarnosti između vrsta proizvoda koje su prodavali kineski proizvođači izvoznici i razreda C koji je prodavala industrija Unije. Nije bilo ni opravdanja za mijenjanje kontrolnog broja proizvoda zato što je reprezentativnost uvezenih vrsta proizvoda bila visoka. Istodobno, činjenicom da vrsta proizvoda koju prodaje industrija Unije ne odgovora u potpunosti vrstama proizvoda koje se u EU uvoze iz predmetne zemlje ne isključuje se mogućnost da se te vrste proizvoda međusobno tržišno natječu i da su obuhvaćene opsegom proizvoda. Stoga se tvrdnja zainteresiranih strana mora odbiti.

               (58)

               Nakon konačne objave dvije zainteresirane strane tvrdile su da cijene neodgovarajućih vrsta proizvoda nisu bile snižene zbog uvoza iz Kine i da stoga na znatan dio tržišta Unije uvoz iz Kine nije imao utjecaj.

               (59)

               Komisija napominje da su cijene neodgovarajućih vrsta proizvoda (razred C) bile više od cijena odgovarajućih vrsta proizvoda (razred B) i da su stoga cijene razreda C zbog uvoza iz Kine snižene više nego cijene razreda B. Utvrđeno je da je postojalo i tržišno natjecanje između uvoza iz Kine natjecao i prodaje razreda C, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 56. Stoga su, suprotno tvrdnji zainteresirane strane, cijene Unije svih vrsta proizvoda snižene zbog uvoza iz Kine. Međutim, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 57., određivanje marži sniženja provedeno je na temelju kontrolnih brojeva odgovarajućih proizvoda kako bi određivanje bilo objektivno i primjereno. To ide u prilog kineskim proizvođačima jer kineski uvoz nije bio uspoređen sa skupljim vrstama proizvoda Unije. U svakom slučaju, neodgovarajuće vrste proizvoda činile su tek malen dio slobodnog tržišta budući da je velika većina prodaje razreda C obavljena na tržištu vlastite prodaje. Stoga se ta tvrdnja mora odbiti.

         6.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (60)

               Budući da nije bilo primjedaba u vezi s uvodnim napomenama i makroekonomskim pokazateljima, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 64. do 80. Privremene uredbe.

               (61)

               Nakon privremene objave, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 8., industrija Unije dostavila je revidirane podatke o troškovima, posebno za razmatrano razdoblje. Revidirani podaci koji su provjereni u njihovim poslovnim prostorima odnose se i na novčani tok i ulaganja. Zbog toga su ponovno utvrđeni pokazatelji troškova, profitabilnosti, novčanog toka, ulaganja i povrata ulaganja kako bi odražavali provjerene podatke. Iako promjene utječu ponešto na točnu razinu određenih pokazatelja, ne mijenjaju ukupne zaključke o šteti iz Privremene uredbe. Uvodnim izjavama 66. do 68. u nastavku zamjenjuju se uvodne izjave 81. do 83. Privremene uredbe.

               (62)

               Nakon konačne objave nekoliko zainteresiranih strana dovelo je u pitanje postupovne razloge za podnošenje revidiranih podataka i Komisijinu provjeru tih podataka. Zainteresirane strane zatražile su više dodatnih podataka o revidiranim podacima, tvrdeći da se tim revizijama dovodi u pitanje ukupni zaključak o postojanju štete.

               (63)

               U pogledu postupka, Komisija napominje da su se novim podnescima rješavala pitanja ili propusti uočeni u privremenoj fazi te je njihova svrha stoga bila povećati točnost nalaza. Komisija je prihvatila samo one revizije koje su se mogle provjeriti, čime je ograničen učinak revidiranih podnesaka u odnosu na početne tvrdnje industrije Unije.

               (64)

               U pogledu posljedica promjena za nalaze o šteti, Komisija primjećuje da je, suprotno tvrdnjama zainteresiranih strana, učinak izmjena bio malen. Komisija primjećuje da su prilagodbe cijena metalnog otpada i troškova prodane robe bile u rasponu od 1 % do 2 %. Stoga tim promjenama nisu izmijenjeni ukupni nalazi o postojanju štete.

               (65)

               U pogledu novčanog toka od nepovezane prodaje, Komisija je uzela u obzir revidirane podatke koji nisu bili dostupni u privremenoj fazi. Taj ispravak nije utjecao na novčani tok od povezane prodaje niti je njime promijenjen zaključak da se stanje u pogledu novčanog toka pogoršalo nakon početka uvoza iz Kine. U pogledu povrata ulaganja i troškova rada, Komisija je ispravila administrativne pogreške u formulama u tablicama u uvodnim izjavama 83. i 91. Privremene uredbe. Tim ispravcima potvrđeni su zaključci o slabijem povratu ulaganja i učinku troškova rada.

         (a)   Prosječne jedinične prodajne cijene na tržištu Unije i jedinični trošak proizvodnje

               (66)

               Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima u Uniji smanjile su se za 16 % od 2012. do RIP-a. U smanjenju cijena odražava se opće silazno kretanje, na svjetskoj razini, troška sirovine, tj. usitnjenog metalnog otpada koji se upotrebljavao u Uniji i željezne rude koja se upotrebljavala u Kini i analognoj zemlji, kako je prikazano u tablici u nastavku.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Cijena metalnog otpada u EUR/tona (proizvođača iz Unije u uzorku)

                           319

                           307

                           279

                           269

                           260

                              Indeks (2012. = 100)

                              104

                              100

                              91

                              88

                              85

                           Cijena usitnjenog metalnog otpada u EUR/tona (tržište Unije)

                           318

                           285

                           254

                           261

                           251

                              Indeks (2012. = 100)

                              112

                              100

                              89

                              92

                              88

                           Cijena željezne rude u EUR/tona (uvoz u Kinu)

                           124

                           100

                           96

                           72

                           60

                              Indeks (2012. = 100)

                              125

                              100

                              96

                              73

                              61

                           Cijena željezne rude u EUR/tona (uvoz u Kinu) koju su dostavili kineski proizvođači izvoznici

                           nema podataka

                           nema podataka

                           [90 – 110]

                           [60 – 80]

                           [50 – 70]

                              Izvor: podnositelj zahtjeva, odgovori na upitnik, www.indexmundi.com, CISA.

               (67)

               Međutim, prodajne cijene industrije Unije smanjivale su se, u apsolutnom i relativnom smislu, od 2012. do RIP-a brže nego cijene sirovina za usitnjeni metalni otpad. Kako se može vidjeti u tablici u nastavku, to je dovelo do gubitaka od 2013. nadalje.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji povezanim kupcima

                           529

                           540

                           483

                           464

                           458

                              Indeks (2012. = 100)

                              98

                              100

                              89

                              86

                              85

                           Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji nepovezanim kupcima

                           505

                           507

                           456

                           434

                           427

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              100

                              90

                              86

                              84

                           Jedinični trošak prodane robe za povezanu prodaju (EUR/tona)

                           544

                           527

                           490

                           479

                           470

                              Indeks (2012. = 100)

                              103

                              100

                              93

                              91

                              89

                           Jedinični trošak prodane robe za nepovezanu prodaju (EUR/tona)

                           504

                           491

                           458

                           444

                           433

                              Indeks (2012. = 100)

                              103

                              100

                              93

                              90

                              88

                              Izvor: odgovori na upitnik.

         (b)   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (68)

               Tijekom razmatranog razdoblja novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala proizvođača iz Unije razvijali su se kako slijedi:

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Profitabilnost prodaje u Uniji povezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                           – 2,8

                           + 2,5

                           – 1,5

                           – 3,2

                           – 2,7

                           Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima prilagođena za usporedive vrste proizvoda (% prodajnog prometa)

                           + 0,2

                           + 4,8

                           + 0,9

                           – 1,9

                           – 0,5

                           Novčani tok od povezane prodaje (EUR)

                           – 208 055

                           6 928 639

                           1 692 126

                           609 421

                           1 441 890

                           Novčani tok od nepovezane prodaje (EUR)

                           3 311 842

                           11 567 283

                           1 947 404

                           2 258 271

                           1 060 330

                           Ulaganja (EUR)

                           7 176 323

                           6 546 524

                           5 880 627

                           4 504 181

                           5 030 792

                              Indeks (2012. = 100)

                              110

                              100

                              90

                              69

                              77

                           Povrat ulaganja (%)

                           – 3

                           8

                           – 2

                           – 7

                           – 5

                              Izvor: odgovori na upitnik.

               (69)

               Budući da nije bilo izmjena u pogledu profitabilnosti povezane prodaje, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 84. i 85. Privremene uredbe.

               (70)

               Zbog revidiranih podataka uvodne izjave 86. i 87. Privremene uredbe zamjenjuju se uvodnim izjavama 71. i 72. u nastavku:

               (71)

               U pogledu nepovezane prodaje zabilježeno je slično kretanje kao za povezanu prodaju. Nepovezana prodaja 2012. bila je profitabilna, 2013. poslovalo se gotovo na točki pokrića, a zatim su se počeli bilježiti gubitci od 2014. nadalje.

               (72)

               Novčani tok, odnosno sposobnost industrije da samostalno financira svoje djelatnosti, najprije je bio uvelike pozitivan za nepovezanu prodaju, ali se od 2013. smanjio u skladu sa smanjivanjem dobiti. Novčani tok od povezane prodaje bio je negativan 2011., ali je u preostalom dijelu razmatranog razdoblja bio pozitivan. Međutim, s obzirom na to da se u cijenama povezane prodaje ne odražavaju nužno tržišne cijene, nije se moglo smatrati da se u novčanom toku od povezane prodaje odražava stanje novčanog toka industrije Unije.

               (73)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu pokazatelja navedenih u prethodnoj uvodnoj izjavi 68., potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 88. do 89. Privremene uredbe.

         (c)   Zalihe

               (74)

               Budući da nisu dostavljene nikakve primjedbe u pogledu zaliha, potvrđuju se zaključci iz uvodne izjave 90. Privremene uredbe.

         (d)   Troškovi rada

               (75)

               Nakon privremene objave Komisija je uočila pogrešku u tablici u uvodnoj izjavi 91. Privremene uredbe. Administrativna pogreška odnosila se na formulu prosječnih troškova po zaposleniku u tablici u uvodnoj izjavi 91. Privremene uredbe. Izraz „13 % ukupnih troškova proizvodnje” zamjenjuje se izrazom „4 % ukupnih troškova proizvodnje”. Tablica u uvodnoj izjavi 91. Privremene uredbe zamjenjuje se tablicom u nastavku:

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                           41 407

                           47 208

                           41 650

                           45 539

                           49 449

                              Indeks (2012. = 100)

                              88

                              100

                              88

                              96

                              105

                              Izvor: odgovori na upitnik.

               (76)

               Jedna je zainteresirana strana primijetila da su se s obzirom na uvodnu izjavu 91. Privremene uredbe troškovi rada industrije Unije značajno povećali od 2012. do RIP-a.

               (77)

               Komisija napominje da je u prethodnoj ispravljenoj tablici prikazano umjereno povećanje prosječnog troška rada od 5 % od 2012. do RIP-a. Utvrđeno je da je primjedba zainteresirane strane opravdana i to je pitanje riješeno u ispravljenoj tablici. Tim se ispravkom ne mijenja ukupni zaključak o šteti.

         7.   Zaključak o šteti

               (78)

               U uvodnoj izjavi 93. Privremene uredbe, izraz „4 postotna boda” zamjenjuje se izrazom „više od 5 postotnih bodova”.

               (79)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu zaključka o šteti, potvrđuje se zaključak sadržan u uvodnim izjavama 92. do 94. Privremene uredbe da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         E.   UZROČNOST

   1.   Uvođenje i učinak dampinškog uvoza

               (80)

               Nakon privremene objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da je sama industrija Unije svoju pozornost preusmjerila s predmetnog proizvoda na druge proizvode. Zabilježeno smanjenje prodaje predmetnog proizvoda moglo bi stoga biti posljedica odabira industrije Unije i ne bi ga trebalo pripisivati kineskom uvozu. Zainteresirana strana tvrdila je da industrija Unije stoga nije pretrpjela štetu jer je ostalim proizvodima kompenzirano smanjenje proizvodnje predmetnog proizvoda te nije bilo negativnog neto učinka na stanje industrije Unije. Tu su tvrdnju ponovile dvije zainteresirane strane nakon konačne objave.

               (81)

               Komisija napominje da se isti strojevi mogu upotrijebiti za proizvodnju čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton i drugih proizvoda, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 72. Privremene uredbe. Ta činjenica, međutim, ne dovodi do zaključka da je povećanje proizvodnje drugih proizvoda uzrok smanjenju proizvodnje čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton. Ta bi uzročno-posljedična veza postojala samo ako bi strojevi radili gotovo punim kapacitetom. Pri manjem od punog kapaciteta, što ovdje jest slučaj, moguće je povećati proizvodnju drugih proizvoda, a da to ne izazove smanjenje proizvodnje čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton. Povećanje proizvodnje drugih proizvoda ne utječe na procjenu štete za čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armirani beton utvrđenu u prethodnom odjeljku D. Komisija nije pronašla nijedan dokaz koji bi ukazivao na to da su proizvođači iz Unije svjesno odlučili smanjiti proizvodnju čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton kako bi se usmjerili na ostale proizvode. Stoga se ta tvrdnja mora odbiti.

               (82)

               Budući da u pogledu uvođenja i učinka dampinškog uvoza nisu dostavljene nikakve druge primjedbe, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 95. do 99. Privremene uredbe.

         2.   Učinak drugih čimbenika

   2.1.   Izvozni rezultati industrije Unije

               (83)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da bi neučinkovitost industrije Unije, a ne uvoz iz Kine, mogla biti uzrok materijalne štete. Zainteresirana strana navela je da su manjak izvoza na treća tržišta i prisutnost uvoza iz Turske u Uniju unatoč njegovim visokim cijenama, znakovi neučinkovitosti industrije Unije. Zainteresirana strana tvrdila je da zbog toga uvođenje mjera protiv uvoza iz Kine neće koristiti industriji EU-a, jer će uvoz iz Kine biti zamijenjen uvozom iz drugih zemalja. Tu su tvrdnju ponovile dvije zainteresirane strane nakon konačne objave.

               (84)

               Komisija napominje da je industrija Unije bila profitabilna 2012., prije no što je počeo uvoz iz Kine. Obujam izvoza već je bio malen, no to industriju nije sprječavalo u ostvarivanju dobiti. Pogoršanje stanja industrije Unije stoga nije moglo biti prouzročeno nedostatnim izvozom u treće zemlje. Komisija primjećuje da je pogoršanje stanja industrije Unije započelo s pojavom dampinškog uvoza iz Kine.

               (85)

               Nadalje, Komisija napominje da je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 105. Privremene uredbe, uvoz iz Turske činio svega 2 % tržišnog udjela tijekom RIP-a te stoga učinak uvoza iz Turske nije bio dostatan za prekidanje uzročno-posljedične veze između uvoza iz Kine i materijalne štete nanesene industriji Unije.

               (86)

               Komisija nije pronašla nijedan dokaz kojim bi se potkrijepila tvrdnja o navodnoj neučinkovitosti industrije Unije. Naprotiv, utvrđeno je da su proizvodni troškovi industrije Unije manji od proizvodnih troškova u analognoj zemlji. Stoga se ta tvrdnja mora odbiti.

               (87)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu izvoznih rezultata industrije Unije, potvrđuju se zaključci iz uvodne izjave 100. Privremene uredbe.

         2.2.   Prodaja povezanim stranama

               (88)

               Jedna zainteresirana strana dostavila je primjedbu da se ukupan pad prodaje nepovezanim stranama može objasniti povećanom prodajom jednog proizvođača iz Unije njegovim povezanim stranama na račun nepovezanih strana. Zainteresirana strana navela je da stoga pad nepovezane prodaje nije prouzročen uvozom iz Kine, nego činjenicom da je jedan proizvođač iz Unije svoju prodaju preusmjerio prema povezanim kupcima.

               (89)

               Prvo, Komisija primjećuje da je do smanjenja prodaje industrije Unije nepovezanim stranama došlo u kontekstu povećanja potrošnje u Uniji, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 74. do 76. Privremene uredbe. Povezanom prodajom ne može se objasniti zašto proizvođači iz Unije nisu mogli povećati svoju prodaju u skladu s rastućom potrošnjom. Drugo, prethodno navedena tvrdnja o prodaji industrije Unije povezanim stranama u proturječju je s tablicom u uvodnoj izjavi 74. Privremene uredbe, iz koje je vidljivo da povezana prodaja nije povećana nego je ostala uglavnom stabilna tijekom razmatranog razdoblja. Argument o navodnom povećanju povezane prodaje na račun nepovezane prodaje neutemeljen je i stoga se njime ne može prekinuti uzročno-posljedična veza između kineskog uvoza i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

               (90)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu prodaje povezanim stranama, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 101. do 103. Privremene uredbe.

         2.3.   Uvoz iz trećih zemalja

               (91)

               Budući da nije bilo nijedne primjedbe u pogledu uvoza iz trećih zemalja, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 104. do 106. Privremene uredbe.

         2.4.   Gospodarska kriza

               (92)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu gospodarske krize, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 107. do 108. Privremene uredbe.

         2.5.   Trošak glavne sirovine

               (93)

               Jedna zainteresirana strana ponovila je tvrdnju o kojoj se raspravljalo u uvodnim izjavama 109. do 110. Privremene uredbe, u kojoj navodi da su glavni uzrok štete skuplje proizvodne metode i sirovine industrije EU-a (metalni otpad i električne peći) u odnosu na Kinu (željezna ruda i ugljen). Ona tvrdi da se u obrazloženjima iz uvodnih izjava 109. do 110. Privremene uredbe nisu uzele u obzir različite stope potrošnje željezne rude i metalnog otpada.

               (94)

               Komisija ponovno naglašava, kako se navodi u uvodnoj izjavi 110. Privremene uredbe, da su te dvije proizvodne metode različite i da se u njima koriste različite kombinacije sirovina i energije. Zainteresirana strana nije iznijela potkrijepljene podatke o navodnom utjecaju proizvodne metode. Na temelju dostupnih podataka Komisija primjećuje da ponder sirovine čini približno 60 % troška proizvodnje industrije Unije, dok je trošak za energiju u rasponu 8 % – 10 %. Svaka bi se ušteda u cijeni sirovine zbog alternativne proizvodne metode barem djelomično kompenzirala većom potrošnjom energije. Stoga Komisija zaključuje da cijene dviju različitih sirovina nisu izravno usporedive. U svakom slučaju, Komisija primjećuje da je dampinška marža utvrđena na temelju uobičajene vrijednosti u Južnoj Africi, a ne na temelju kineskih cijena sirovina i energije. Iz argumenata koje je iznijela zainteresirana strana nije vidljivo da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije nastala zbog proizvodne metode. Stoga Komisija zaključuje da iako je smanjenje cijene željezne rude u Kini moglo pozitivno utjecati na kineske proizvođače izvoznike, sama proizvodna metoda ne može biti uzrok šteti koju je pretrpjela industrija Unije niti prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između štete i dampinškog uvoza iz Kine. Stoga se ta tvrdnja mora odbiti.

               (95)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu troška glavne sirovine, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 109. do 110. Privremene uredbe.

         2.6.   Tržišno natjecanje među proizvođačima iz Unije

               (96)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da smanjenje cijena i štetu koju je pretrpjela industrija Unije nije prouzročio uvoz iz Kine, nego žestoko tržišno natjecanje među proizvođačima iz Unije. To navodno dokazuje stalno smanjenje cijena u razdoblju nakon RIP-a, čak i kad nema uvoza iz Kine.

               (97)

               Komisija napominje da je utvrđeno da su cijene u EU-u snižavane tijekom RIP-a zbog dampinškog uvoza iz Kine, čime je uspostavljena uzročno-posljedična veza između štete i dampinškog uvoza iz Kine. U pogledu kretanja nakon RIP-a Komisija primjećuje znatno povećanje zaliha kineskog podrijetla, zbog čega će cijene vjerojatno ostati niže tijekom određenog razdoblja, čak i kad ne bude neposrednog uvoza. Stoga se ta tvrdnja mora odbiti.

         2.7.   Tečaj USD/GBP

               (98)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da bi fluktuacija deviznog tečaja GBP-a u odnosu na USD mogla biti uzrok uvoza iz Kine. Navodno bi zbog aprecijacije tečaja GBP u odnosu na USD proizvođač iz Ujedinjene Kraljevine postao nekonkurentan i time bi se otvorila potražnja za uvozom iz Kine, koji je izražen u USD.

               (99)

               Komisija napominje da se određivanje sniženja temelji na prodaji koju su ostvarili proizvođači iz Unije sa sjedištem u Francuskoj, Portugalu i Španjolskoj, a određivanje dampinga temelji se na uobičajenoj vrijednosti u Južnoj Africi. Na te nalaze ne utječe variranje deviznog tečaja USD/GBP. Nadalje, od 2012. do RIP-a USD je u odnosu na GBP aprecirao. Argument se stoga mora odbiti.

         2.8.   Ostali navodni čimbenici

               (100)

               Nakon konačne objave nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da uvoz iz Kine nije mogao prouzročiti štetu proizvođaču iz Unije čije vrste proizvoda ne odgovaraju vrstama proizvoda koji se uvoze iz Kine. To se navodno vidi iz nižih stopa dobiti tog proizvođača u usporedbi s prosječnom dobiti ostalih proizvođača iz Unije. Zainteresirane strane tvrdile su da mora postojati neki drugi čimbenik koji uzrokuje štetu tom proizvođaču, a koji Komisija nije uzela u obzir, no nisu konkretno navele mogući drugi uzrok. Zainteresirane strane tvrdile su da tog proizvođača iz Unije nije trebalo uključiti u analizu štete.

               (101)

               Prvo, Komisija upućuje na uvodnu izjavu 69. Privremene uredbe, u kojoj se pojašnjava da čak i da je šteta bili utvrđena samo na temelju odgovarajućih vrsta proizvoda, time se ne bi promijenila zabilježena kretanja. Drugo, kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama 55. do 57., vrste proizvoda uvezene iz Kine mogu se zamijeniti neodgovarajućim proizvodom i stoga mogu prouzročiti štetu i proizvođaču iz Unije čije vrste proizvoda ne odgovaraju vrstama proizvoda uvezenim iz Kine. Treće, dobit koju ostvaruju različiti proizvođači može se razlikovati zbog specifičnih struktura troškova i cijena svakog od proizvođača. Naposljetku, zainteresirana strana nije predložila neki drugi uzrok štete koji je mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu. Zbog prethodno navedenih razloga, tvrdnja se mora odbiti.

         2.9.   Zaključak o uzročnosti

               (102)

               Ukratko, Komisija smatra da zainteresirane strane nakon privremene objave nisu iznijele argumente koji bi mogli promijeniti privremene nalaze kojima je utvrđena uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a. Potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 111. do 114. Privremene uredbe.

               (103)

               Na temelju prethodne analize, u kojoj se učinci svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikuju i odvajaju od štetnih učinaka dampinškog uvoza, zaključuje se da je dampinškim uvozom iz Kine prouzročena materijalna šteta industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.

         F.   INTERES UNIJE

               (104)

               Nakon privremene objave nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da bi uvođenje mjera bilo suprotno interesu Unije.

         1.   Opća razmatranja

               (105)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu općih razmatranja, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 115. do 117. Privremene uredbe.

         2.   Interes industrije Unije

               (106)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu interesa industrije Unije, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 118. do 124. Privremene uredbe.

         3.   Interes korisnika

               (107)

               Nekoliko zainteresiranih strana izrazilo je zabrinutost u pogledu dostupnosti ponude nezavisnim korisnicima. Istaknule su da je uvoz nužan kako bi se zadovoljila potražnja, budući da je domaći kapacitet daleko manji od potrošnje. Prema tvrdnjama tih zainteresiranih strana, nezavisni korisnici suočit će se s poteškoćama pri nabavi predmetnog proizvoda postane li uvoz iz Kine zbog mjera nekonkurentan. Naveli su kako alternativni izvori nisu dostupni jer proizvođač iz Unije sa sjedištem u Ujedinjenoj Kraljevini prednost daje svojim povezanim korisnicima, zbog čega je dostupnost ponude nezavisnim korisnicima ograničena i to bi ih moglo izgurati s tržišta. To bi pak dovelo do narušavanja tržišnog natjecanja na tržištima dalje u proizvodnom lancu i ugrozilo velik dio radnih mjesta koja trenutačno postoje kod nezavisnih korisnika. Istaknuli su da je u industriji dalje u proizvodnom lancu ugroženo više radnih mjesta nego u industriji Unije povezanoj s predmetnim proizvodom.

               (108)

               Komisija napominje da svrha antidampinških mjera nije isključiti s tržišta izvoznike koji provode damping, nego ukloniti narušavajući učinak štetnog dampinga na trgovinu i na tržištu ponovno uspostaviti učinkovito tržišno natjecanje. Korisnici bi mogli nastaviti od Kine kupovati čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armirani beton nakon što se ukloni cjenovna diskriminacija. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 132. Privremene uredbe, u Uniji postoji znatan rezervni kapacitet, posebno kod proizvođača izvan Ujedinjene Kraljevine koji nemaju povezane korisnike. Komisija smatra da nije iznesen nijedan argument iz kojeg je vidljivo da će se nezavisni korisnici suočiti s teškoćama kad budu kupovali od tih proizvođača iz Unije. Stoga nezavisni korisnici mogu nastaviti sudjelovati u tržišnom natjecanju. Stoga se taj argument ne smije uzeti u obzir.

               (109)

               Nakon konačne objave dvije zainteresirane strane tvrdile su da mjere nisu u interesu Unije jer bi korisnici počeli poslovati s gubitkom uvedu li se mjere protiv uvoza iz Kine. Međutim, zainteresirane strane nisu obrazložile zašto se korisnici nisu mogli okrenuti zamjenskim izvorima opskrbe kako je prethodno objašnjeno. Stoga je ta tvrdnja zanemarena.

               (110)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu interesa korisnika, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 125. do 136. Privremene uredbe.

         4.   Interes uvoznika

               (111)

               Neke zainteresirane strane tvrdile su da bi uvođenje mjera nepovoljno utjecalo na uvoznike. Uvoznici povećanje cijena neće moći prenijeti na kupce, što će ih odvesti u gubitke. S obzirom na njihove neznatne profitne marže, bit će u opasnosti od stečaja.

               (112)

               Komisija međutim ističe da domaća proizvodnja u Ujedinjenoj Kraljevini nije dostatna za pokrivanje ukupne potrošnje, što dovodi do stalne potrebe za uvozom. Uvoznici će nakon uvođenja pristojbi moći nastaviti svoje poslovanje uvozeći od drugih izvora nabave, pa i iz Kine, po neštetnim cijenama. Stoga nije vjerojatno da će uvoznici zbog mjera trpjeti znatne negativne učinke.

               (113)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu interesa uvoznika, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 137. do 139. Privremene uredbe.

         5.   Zaključak o interesu Unije

               (114)

               Ukratko, ni iz jednog argumenta koji su iznijele zainteresirane strane nije vidljivo da postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na uvoz predmetnog proizvoda iz Kine. Svi su negativni učinci na nepovezane korisnike ublaženi s obzirom na raspoloživost drugih izvora opskrbe. Nadalje, ako se uzme u obzir ukupni utjecaj antidampinških mjera na tržište Unije, čini se da pozitivni učinci, posebno na industriju Unije, premašuju moguće negativne učinke na druge interesne skupine. Potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 140. do 142. Privremene uredbe.

         G.   RETROAKTIVNO UVOĐENJE ANTIDAMPINŠKIH PRISTOJBI

               (115)

               Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 3., Komisija je nakon zahtjeva koji je podnio podnositelj zahtjeva uvela obvezno evidentiranje uvoza čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton podrijetlom iz NRK-a s početkom od 19. prosinca 2015.

               (116)

               Evidentiranje se odnosi na uvoz ostvaren između 19. prosinca 2015. i uvođenja privremenih antidampinških mjera odnosno 29. siječnja 2016.

               (117)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10., surađivali su svi proizvođači iz Unije u uzorku i tri nepovezana uvoznika. Njihov uvoz činio je 70 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom RIP-a i 79 % ukupnog uvoza iz Kine u razdoblju nakon RIP-a, odnosno od travnja 2015. do siječnja 2016.

               (118)

               Nekoliko zainteresiranih strana podnijelo je primjedbe u kojima se protive retroaktivnoj naplati pristojbi. Industrija unije je naprotiv zatražila retroaktivnu primjenu.

               (119)

               U skladu s člankom 10. stavkom 4. točkom (b) Osnovne uredbe pristojbe se mogu uvesti retroaktivno ako je „osim razine uvoza koja je nanijela štetu tijekom istrage, došlo do dodatnog značajnog povećanja uvoza, koje će, s obzirom na rokove, obujam i ostale okolnosti, vjerojatno u ozbiljnoj mjeri ugroziti pozitivan učinak konačne antidampinške pristojbe koja se mora primijeniti.”

               (120)

               Komisija primjećuje da je nakon uvođenja evidentiranja uvoz iz Kine prestao, uz iznimku jedne pošiljke od otprilike 10 000 tona, koja je stigla u Uniju nakon uvođenja evidentiranja. Provjerom koju su provela nacionalna carinska tijela, u skladu sa zahtjevom na temelju članka 6. stavka 4. Osnovne uredbe, nisu utvrđene nikakve druge deklaracije obuhvaćene relevantnom oznakom TARIC te se stoga čini da su statistički podaci o uvozu kojima raspolaže Komisija pouzdani. Komisija stoga primjećuje da je uvođenje evidentiranja bilo dostatno kako bi se gotovo potpuno zaustavio uvoz te time izbjeglo nanošenje daljnje štete industriji Unije. Komisija stoga zaključuje da nije vjerojatno da će ta pošiljka u ozbiljnoj mjeri ugroziti pozitivan učinak pristojbi.

         1.   Zaključak o uzročnosti

               (121)

               Na temelju toga Komisija smatra da jedan od pravnih uvjeta iz članka 10. stavka 4. Osnovne uredbe nije ispunjen te stoga ne bi trebalo retroaktivno uvesti pristojbe na evidentirani uvoz.

         H.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

   1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

               (122)

               Nakon privremene objave industrija Unije osporavala je ciljnu dobit upotrijebljenu za određivanje razine uklanjanja štete, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 147. Privremene uredbe, tvrdeći da je razina od + 1,65 % nedostatna i nije reprezentativna za tu vrstu industrije u uvjetima bez dampinškog uvoza. Industrija Unije tvrdila je da je Komisija trebala odabrati višu stopu dobiti i predložila je nekoliko zamjenskih metoda za utvrđivanje odgovarajuće stope dobiti. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 8., industrija Unije dostavila je podatke o dobiti ostvarivanoj u prošlosti, prije razmatranog razdoblja, te je predložila da se, kao jedna od mogućnosti, godina 2008. upotrijebi kao najprikladnija referentna godina. Naposljetku, kako je objašnjeno i u prethodnoj uvodnoj izjavi 61., provjera revidiranih podataka o troškovima industrije Unije za razmatrano razdoblje dovela je do promjena podataka o njezinoj profitabilnosti.

               (123)

               Komisija primjećuje da su podaci o profitabilnosti koji se posebno odnose na predmetni proizvod točnija referentna vrijednost nego podaci o profitabilnosti za ostale proizvode od čelika ili za sektor čelika općenito, koji su bili osnova za neke od metoda koje je predložila industrija Unije. Stoga su te metode odbijene.

               (124)

               Nadalje, Komisija primjećuje da su podaci o profitabilnosti za razmatrano razdoblje, ako je dostupna godinu u kojoj su vrijedili uobičajeni uvjeti tržišnoga natjecanja, točnija referentna vrijednost od podataka o profitabilnosti iz vremena prije razmatranog razdoblja, a to je bila osnova nekih drugih metoda koje je predlagala industrija Unije. Zbog razloga koji su objašnjeni u uvodnim izjavama 147. do 148. Privremene uredbe, Komisija je utvrdila da je 2012. bila godina u kojoj se odražava dobit koju je industrija Unije mogla ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnoga natjecanja, bez dampinškog uvoza. Stoga su odbijene metode koje su se temeljile na podacima iz godina prije razmatranog razdoblja.

               (125)

               Komisija napominje da je razina dobiti privremeno utvrđena u uvodnoj izjavi 147. Privremene uredbe bila u skladu s podacima o prihodima i troškovima za 2012. koje je dostavila industrija Unije i provjerila Komisija u privremenoj fazi.

               (126)

               Kao što je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 61., revidirani podaci koji su dostavljeni i provjereni nakon privremene objave doveli su do promjena razine određenih pokazatelja koji se odnose na profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja. Ti su revidirani podaci dosljedno primijenjeni na cijelo razmatrano razdoblje. Kako je vidljivo u tablicama u uvodnim izjavama 66. i 68., troškovi i dobit zbog toga su blago izmijenjeni za sve godine. Točnije, profitabilnost prodaje nepovezanim kupcima ostvarena u 2012. promijenjena je na + 4,8 %, dok je u privremenoj fazi iznosila + 1,65 %. Profitabilnost je izmijenjena zato što su revidirani troškovi bili niži, a posljedica je bila veća dobit.

               (127)

               Komisija je utvrdila da je dobit ostvarena u 2012. bila odraz dobiti koju je industrija Unije mogla ostvariti u uvjetima uobičajenog tržišnog natjecanja, bez dampinga. Ta revidirana razina dobiti ostvarena u 2012. primijenjena je kao ciljna dobit u konačnoj fazi za utvrđivanje marži štete. Zbog toga bi u uvodnoj izjavi 147. Privremene uredbe izraz „1,65 %” trebalo zamijeniti izrazom „4,8 %”.

               (128)

               Nakon konačne objave industrija Unije dostavila je primjedbu kako profitne marže koje se odnose na druge proizvode i druga razdoblja ne bi trebalo isključiti kao moguće načine utvrđivanja uobičajene dobiti. Industrija Unije istaknula je da je uloga Komisije procijeniti činjenice radi određivanja najtočnije profitne marže za svaku pojedinačnu situaciju. U pogledu ovog predmeta industrija Unije tvrdila je da 2012. nije bila godina u kojoj su postojali uobičajeni uvjeti tržišnoga natjecanja jer su cijene metalnog otpada bile visoke, potražnja slaba, a zbog likvidacije proizvođača iz Ujedinjene Kraljevine povećala se ponuda na tržištu. Stoga je, umjesto toga, trebalo upotrijebiti profitne marže za druge proizvode i/ili druga razdoblja.

               (129)

               Komisija napominje da je posebno analizirala stanje na tržištu tijekom razmatranog razdoblja u svjetlu argumenata o cijeni metalnog otpada, potražnji i likvidaciji jednog proizvođača, koje je iznijela industrija Unije u privremenoj fazi. Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 148. Privremene uredbe, Komisija zbog tih razloga 2011. nije smatrala godinom u kojoj su na tržištu postojali uobičajeni uvjeti. Suprotno tome, Komisija ne smatra da se tim čimbenicima opravdava isključivanje godine 2012. Kada je riječ o cijenama metalnog otpada, cjenovni vrhunac dogodio se početkom 2011. i cijene metalnog otpada nastavile su padati 2012., kako je prikazano u uvodnoj izjavi 81. Privremene uredbe. Kada je riječ o navodno slaboj potražnji, potrošnja je od 2011. do 2012. povećana za 9 %, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 57. Privremene uredbe. Kada je riječ o likvidaciji jednog proizvođača, poremećaji su na tržište utjecali posebno u 2011., a likvidacija je dovršena početkom 2012.

               (130)

               To su razlozi zbog kojih Komisija odbija argumente podnositelja zahtjeva i ponovno potvrđuje nalaz da je godina 2012. bila razdoblje u kojem su postojali uobičajeni tržišni uvjeti. Budući da u razdoblju ispitnog postupka postoji godina s uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, nije potrebno da se određivanje uobičajene dobiti temelji na drugim razdobljima ili drugim proizvodima.

               (131)

               Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana postavila je pitanje u pogledu točnosti izračuna ciljnih cijena industrije Unije, a posebno se pitala je li Komisija odvojeno izračunala stvarnu dobit i ciljnu dobit za svaki kontrolni broj proizvoda ili je upotrijebila iste profitne marže za sve kontrolne brojeve proizvoda.

               (132)

               U odgovoru na to pitanje Komisija potvrđuje da je upotrijebljena standardna metodologija: ciljna jedinična cijena izračunana je dodavanjem prethodno utvrđene ciljne dobiti pojedinačnom trošku proizvodnje za svaki pojedinačni kontrolni broj proizvoda. Suprotno tome, stvarno ostvarena dobit za svaki je kontrolni broj proizvoda bila različita i bila je jednaka razlici između prosječne prodajne cijene i prosječnih troškova za svaki pojedinačni kontrolni broj proizvoda. Smatra se stoga da je odgovoreno na pitanje koje je postavila zainteresirana strana.

               (133)

               Naposljetku, kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama 40. do 49., usporedba cijena uvoza iz Kine i cijena proizvođača iz Unije prilagođena je na temelju cijene robe po istovaru na kopno u Ujedinjenoj Kraljevini ili u Irskoj. Zbog toga je izračun razine uklanjanja štete isto tako izmijenjen kako bi odražavao usporedbu cijena na razini koju su proizvodi imali u trenutku istovara u luci u Ujedinjenoj Kraljevini ili u Irskoj. Učinak tog postupka bilo je povećanje marže štete.

               (134)

               Jedna zainteresirana strana naglasila je da se razina marže štete i dampinške marže za kineske proizvođače izvoznike čine proturječnima jer su za proizvođače s višim dampinškim maržama marže štete niže.

               (135)

               Komisija napominje da se izračun uobičajene vrijednosti temelji na podacima iz analogne zemlje te je ona stoga jednaka za sve kineske proizvođače izvoznike. Stoga bi se doista moglo očekivati da će viša dampinška marža biti posljedica nižih izvoznih cijena CIF, što će dovesti i do više marže sniženja. Međutim, jedan kineski proizvođač izvoznik (Grupa Xicheng) izvozio je u Uniju preko nezavisnih trgovačkih društava sa sjedištem u Kini. Izvozne cijene upotrijebljene za izračun dampinške marže utvrđene su na temelju cijena s računa izdanih nezavisnim trgovačkim društvima, dok su cijene CIF, upotrijebljene za izračun marže štete, utvrđene na temelju cijena koje su platili prvi nezavisni kupci u Uniji. Cijene CIF premašivale su izvozne cijene za najmanje 20 %. Ta razlika u prodajnim kanalima imala je učinak povećanja razlike između dampinške marže i marže štete za tog proizvođača izvoznika.

               (136)

               S obzirom na promjenu ciljne dobiti koja se spominje u prethodnoj uvodnoj izjavi 121., budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu razine uklanjanja štete, potvrđuju se ostali zaključci iz uvodnih izjava 144. do 151. Privremene uredbe.

         2.   Konačne mjere

               (137)

               S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz predmetnog proizvoda na razini marže štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. Komisija napominje da se zbog tvrdnji zainteresiranih strana u pogledu dampinške marže, čak i da su one bile prihvaćene, stoga ne bi mijenjala razina mjera.

               (138)

               Na temelju prethodno navedenog, stope pristojbi koje će se uvesti određene su kako slijedi:

                           Društvo

                           Marža štete (%)

                           Dampinška marža (%)

                           Stopa konačne antidampinške pristojbe (%)

                           Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.
                           Jiangyin

                           18,4

                           62,1

                           18,4

                           Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.
                           Jiangyin

                           18,4

                           62,1

                           18,4

                           Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.
                           Zhangjiagang

                           22,5

                           48,1

                           22,5

                           Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.
                           Zhangjiagang

                           22,5

                           48,1

                           22,5

                           Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.
                           Zhangjiagang

                           22,5

                           48,1

                           22,5

                           Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.
                           Zhangjiagang

                           22,5

                           48,1

                           22,5

                           Sva ostala društva

                           22,5

                           62,1

                           22,5

               (139)

               Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih društava. Navedene stope pristojbi (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a koji proizvode ta društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni predmetni proizvod koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji su posebno navedeni, ne može ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježe stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

               (140)

               Sve tvrdnje kojima se traži primjena tih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (8) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se u skladu s tim izmijeniti tako što će se ažurirati popis društava koja imaju koristi od pojedinačnih stopa pristojbi.

               (141)

               Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike među stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica dostaviti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

               (142)

               Kako bi se osigurala propisna provedba antidampinške pristojbe, razinu preostale pristojbe trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali, već i na one proizvođače koji tijekom RIP-a nisu izvozili u Uniju.

         3.   Konačna naplata privremenih pristojbi

               (143)

               S obzirom na utvrđene dampinške marže i razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, trebalo bi konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, koja je uvedena Privremenom uredbom.

               (144)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz željeznih ili čeličnih šipki i žica visoke otpornosti na zamor za armirani beton od željeza, nelegiranog čelika ili legiranog čelika (osim od nehrđajućeg čelika, brzoreznog čelika ili silicijskomanganskog čelika), samo toplovaljanih i dalje neobrađenih, ali uključujući one usukane nakon valjanja; te šipke i žice imaju udubljenja, rebra, žljebove ili druge deformacije dobivene tijekom postupka valjanja ili su usukane nakon valjanja; ključna značajka visoke otpornosti na zamor jest sposobnost izdržljivosti uslijed opetovanog naprezanja bez lomljenja i, posebno, sposobnost izdržljivosti više od 4,5 milijuna ciklusa opterećenja s pomoću omjera naprezanja (min/max) od 0,2 i rasponom naprezanja većim od 150 MPa, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 i ex 7228 30 89 (oznake TARIC 7214200010, 7228302010, 7228304110, 7228304910, 7228306110, 7228306910, 7228307010, 7228308910) te podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

               Društvo

               Pristojba (%)

               Dodatna oznaka TARIC

               Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd., Jiangyin

               18,4

               C060

               Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.,Jiangyin

               18,4

               C061

               Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd., Zhangjiagang

               22,5

               C062

               Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd., Zhangjiagang

               22,5

               C063

               Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd., Zhangjiagang

               22,5

               C064

               Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd., Zhangjiagang

               22,5

               C065

               Sva ostala društva

               22,5

               C999

         3.   Primjena pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za društva navedena u stavku 2. uvjetovana je podnošenjem carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik tijela koje je izdalo račun, uz navođenje njegova/njezina imena i funkcije, formulirana kako slijedi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (predmetnog proizvoda) prodan za izvoz u Europsku uniju i naveden na ovom računu proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici Kini. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se ne predoči takav račun, primjenjuje se stopa pristojbe primjenjiva na „sva ostala društva”.
   4.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama na temelju Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/113.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 28. srpnja 2016.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/113 оd 28. siječnja 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 23, 29.1.2016., str. 16.).

      (3)  SL C 143, 30.4.2015., str. 12.

      (4)  Uredba Komisije (EU) 2015/2386 оd 17. prosinca 2015. o obveznom evidentiranju uvoza čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 332, 18.12.2015., str. 111.).

      (5)  Budući da se izračun uobičajene vrijednosti temelji na podacima samo jednog društva u Južnoj Africi, točnu brojku ne smije se otkriti.

      (6)  Izvješće odbora od 16. studenoga 2007., DS337 Europske zajednice – Antidampinška mjera za uzgojeni losos iz Norveške (WT/DS337/R).

      (7)  Predmet C-26/96, Rotexchemie, presuda od 29. svibnja 1997., EU:C:1997:261, t. 16.

      (8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/039, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.