title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/492 оd 1. travnja 2020. o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta

text:
                  6.4.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 108/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/492
         оd 1. travnja 2020.
         o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući o obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske Unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Pokretanje postupka

                     (1)

                     Europska komisija pokrenula je 21. veljače 2019. antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Egipta (dalje u tekstu zajedno „predmetne zemlje”) u skladu s člankom 5. osnovne uredbe (EU) 2016/1036. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

                     (2)

                     Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Tech-Fab Europe („podnositelj pritužbe”) 8. siječnja 2019. podnio pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje tkanina od staklenih vlakana u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.

                     (3)

                     Komisija je 16. svibnja 2019. pokrenula odvojeni antisubvencijski ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a i Egipta te je započela zasebni ispitni postupak. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (3).

               1.2.   Evidentiranje uvoza

                     (4)

                     Podnositelj pritužbe podnio je 31. srpnja 2019. zahtjev za evidentiranje uvoza tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz predmetnih zemalja na temelju članka 14. stavka 5. osnovne uredbe. Podnositelj pritužbe tvrdio je da se uvoz tkanina od staklenih vlakana znatno povećao nakon razdoblja ispitnog postupka i da je u Uniji došlo do gomilanja zaliha čiji bi razmjeri mogli ugroziti pozitivan učinak mogućih antidampinških mjera.

                     (5)

                     Jedan proizvođač izvoznik, jedan korisnik i Kineska gospodarska komora za uvoz i izvoz proizvoda lake industrije i obrte („CCCLA”) usprotivili su se zahtjevu za evidentiranje. Te su strane tvrdile da zahtjev nije sadržavao dostatne dokaze koji se zahtijevaju člankom 14. stavkom 5. osnovne uredbe. Tvrdili su nadalje da bi se podaci o uvozu iz NRK-a i Egipta trebali analizirati zasebno i da se, uostalom, predmetnim uvozima vjerojatno ne bi ozbiljno ugrozio pozitivan učinak konačne antidampinške pristojbe jer je od 2018. do 2019. došlo do povećanja prosječne jedinične cijene uvoza.

                     (6)

                     Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 48. i 50., Komisija je odlučila da u ovom predmetu neće uvoditi privremene mjere. Stoga je zahtjev za evidentiranje postao suvišan i time su njegova daljnja analiza i analiza primjedaba koje su sažete u uvodnoj izjavi 5. postale nepotrebne.

               1.3.   Zainteresirane strane

                     (7)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila podnositelja pritužbe, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i tijela NRK-a i Egipta, poznate uvoznike i korisnike te ih je pozvala na sudjelovanje.

                     (8)

                     Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

                     (9)

                     Trgovačko društvo Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd. zatražilo je intervenciju službenika za saslušanje. Saslušanje je održano 28. listopada 2019. Dnevni red saslušanja uključivao je predloženu primjenu članka 18. osnovne uredbe na to društvo. Komisija je analizirala iznesene primjedbe i očitovala se o njima u konačnoj objavi. Službenik za saslušanje nije preporučio posebne daljnje mjere.

                     (10)

                     Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 48., Komisija je tijekom ispitnog postupka pojasnila opseg proizvoda i pružila je zainteresiranim stranama na koje se to pojašnjenje odnosi, ili koje joj se možda nisu javile jer su smatrale da se taj postupak ne odnosi na njih, priliku da se jave i da zatraže upitnik unutar određenog roka. Nove se strane nisu javile.

               1.4.   Uzorkovanje

                     (11)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

               1.4.1.   Uzorkovanje proizvođača iz Unije

                     (12)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odlučila ograničiti ispitni postupak odabirom razumno velikog uzorka proizvođača iz Unije. Dodala je da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije na temelju prijavljenog obujma proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji u razdoblju od listopada 2017. do rujna 2018., pri čemu je uzela u obzir i zemljopisnu rasprostranjenost. Taj se uzorak sastojao od triju proizvođača iz Unije koji su činili više od 40 % procijenjene ukupne proizvodnje tkanina od staklenih vlakana u Uniji. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak.

                     (13)

                     Javio se samo jedan proizvođač iz Unije, koji je predložio da se u uzorak doda četvrto društvo radi povećanja zemljopisne reprezentativnosti, obujma proizvodnje i broja obuhvaćenih vrsta proizvoda.

                     (14)

                     Komisija je u nastojanju da se uzorkovanjem obuhvati najveći reprezentativni obujam proizvodnje odlučila povećati taj uzorak na četiri društva. Proizvođači iz Unije u konačnom su uzorku činili više od 40 % procijenjene ukupne proizvodnje tkanina od staklenih vlakana u Uniji. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

               1.4.2.   Uzorkovanje uvoznika

                     (15)

                     Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije utvrđene u Obavijesti o pokretanju postupka.

                     (16)

                     Samo je jedan nepovezani uvoznik (Euroresins UK Ltd.) dostavio zatražene informacije i pristao da ga se uključi u uzorak. Budući da se nije javilo više uvoznika, Komisija je odlučila da uzorkovanje nije potrebno.

               1.4.3.   Uzorkovanje proizvođača izvoznika u NRK-u

                     (17)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a koji su joj poznati zatražila da dostave informacije utvrđene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da stupi u kontakt s njima.

                     (18)

                     Devet proizvođača izvoznika ili skupina proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. Komisija je u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe odabrala uzorak od dvije skupine proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Skupine proizvođača izvoznika u uzorku činile su tijekom razdoblja ispitnog postupka 79 % prijavljenog izvoza tkanina od staklenih vlakana iz NRK-a u Uniju.

                     (19)

                     Uzorak proizvođača izvoznika ili skupina proizvođača izvoznika jest sljedeći:

                                 —

                                 China National Building Materials Group („grupacija CNBM”), uključujući:

                                             —

                                             Jushi Group Co. Ltd („Jushi”),

                                             —

                                             Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd („Hengshi”),

                                             —

                                             Taishan Fiberglass Inc („Taishan”),

                                 —

                                 Yuntianhua Group („grupacija Yuntianhua”), uključujući:

                                             —

                                             PGTEX China Co. Ltd („PGTEX”),

                                             —

                                             Chongqing Tenways Material Corp. („CTM”).

                     (20)

                     U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s nadležnim tijelima NRK-a.

                     (21)

                     Primjedbe na odabir uzorka primljene su od jednog proizvođača izvoznika koji nije u uzorku, jednog proizvođača izvoznika u uzorku i od CCCLA-a.

                     (22)

                     Proizvođač izvoznik koji nije u uzorku tvrdio je da obje skupine proizvođača izvoznika koje su u uzorku imaju vertikalno integriran proces proizvodnje, koji se razlikuje od njegova proizvodnog procesa (koji nije integriran), i stoga je smatrao da skupine proizvođača izvoznika u uzorku ne bi bile reprezentativne za njegovu situaciju. CCCLA je isto tako tvrdio da su dvije skupine proizvođača izvoznika u uzorku vertikalno integrirane i da uzorak stoga nije reprezentativan za kinesku industriju tkanina od staklenih vlakana jer ona uključuje i neintegrirane proizvođače.

                     (23)

                     Odabir uzorka trebao bi se u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe temeljiti na najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje, prodaje ili izvoza koji se razumno može ispitati u raspoloživom vremenu. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 18., skupine proizvođača izvoznika u uzorku činile su tijekom razdoblja ispitnog postupka 79 % prijavljenog izvoza tkanina od staklenih vlakana iz NRK-a u Uniju i taj se uzorak smatrao reprezentativnim. Uostalom, dvije skupine proizvođača izvoznika u uzorku uključivale su i vertikalno integrirane i neintegrirane subjekte, a Komisija je taj element ispravno uzela u obzir u svojoj analizi. U stvari, većinu izvoza u EU činili su neintegrirani subjekti. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

                     (24)

                     Osim toga, svi proizvođači izvoznici koji nisu u uzorku imali su priliku zatražiti pojedinačno ispitivanje na temelju članka 17. stavka 3. osnovne uredbe. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 39., nijedan proizvođač izvoznik nije zatražio pojedinačno ispitivanje.

                     (25)

                     CCCLA je tvrdio i da bi odabir samo dviju skupina proizvođača izvoznika mogao bitno utjecati na ishod ispitnog postupka u smislu članka 17. stavka 4. osnovne uredbe u slučaju da jedna od odabranih skupina prestane surađivati ili odluči da više neće sudjelovati u ispitnom postupku.

                     (26)

                     CCCLA je tvrdio da bi se prema tom scenariju stopa pristojbe za kineske proizvođače izvoznike koji surađuju i koji nisu u uzorku, ako takvi postoje, temeljila na pristojbi koja je utvrđena za preostalu skupinu u uzorku i da taj uzorak više ne bi bio reprezentativan. Stoga je CCCLA zatražio od Komisije da proširi uzorak uključivanjem još jednog proizvođača izvoznika.

                     (27)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 19., skupine proizvođača izvoznika u uzorku obuhvaćale su pet subjekata koji su proizvođači izvoznici. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 18., uzorak je obuhvaćao 79 % prijavljenog izvoza iz NRK-a u Uniju i smatralo se da je reprezentativan. Stoga je Komisija odlučila da neće proširivati uzorak jer na taj način ne bi mogla ispitati sve subjekte unutar vremenskih rokova ispitnog postupka. Međutim, kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 24., društva koja surađuju i koja nisu u uzorku imala su priliku zatražiti pojedinačno ispitivanje na temelju članka 17. stavka 3. osnovne uredbe, ali nijedan proizvođač izvoznik nije zatražio pojedinačno ispitivanje.

                     (28)

                     Kad je riječ o grupaciji CNBM, iako Jushi i Hengshi nisu osporili činjenicu da su povezana društva, tvrdili su da nisu povezani s društvom Taishan. Jushi je tvrdio da se Komisija ne može automatski osloniti na članak 127. stavak 1. točku (d) ili (f) Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. (4) („Provedbeni akt Carinskog zakonika”) i na temelju njega tretirati Hengshi, Jushi i Taishan kao jedan subjekt. Jushi se u prilog toj tvrdnji pozvao na panel WTO-a u predmetu Koreja – određeni papir (5) i Smjernice za povezane transakcije trgovačkih društava uvrštenih na šangajsku burzu.

                     (29)

                     Taishan je isto tako osporio činjenicu da je povezan s društvima Jushi i Hengshi tvrdeći sljedeće: i. nijedno od tih društava ne posjeduje izravno dionice drugih dvaju društava, ii. nemaju zajednički izravni dionički kapital, iii. imaju različite postupke odlučivanja i upravljačke institucije, iv. nemaju zajedničke članove odbora, v. nije bilo povezanih transakcija između društava Hengshi/Jushi i Taishan, vi. jedni drugima čine konkurenciju na tržištu i vii. u zemljopisnom se pogledu nalazi veoma daleko od društava Jushi i Hengshi. Naposljetku, Taishan je tvrdio da u sličnoj situaciji u prethodnom antidampinškom ispitnom postupku u pogledu uvoza kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata podrijetlom iz NRK-a (6) društva nisu tretirana kao povezana.

                     (30)

                     U ispitnom je postupku otkriveno da je China National Building Materials („CNBM”) kinesko poduzeće u državnom vlasništvu, a posjeduje ga izravno i neizravno u udjelu od 41,27 % CNBM Parent, koji je pak u stopostotnom vlasništvu Komisije Državnog vijeća za nadzor i upravljanje državno imovinom („SASAC”), koja je u državnom vlasništvu. CNBM posjeduje 26,97 % udjela u društvu China Jushi Co., Ltd. („China Jushi”), koji je jedini dioničar grupacije Jushi Group (7).

                     (31)

                     CNBM je u rujnu 2017. zaključio sporazum o spajanju (8) s društvom Sinoma, koji je finaliziran u svibnju 2018. Društvo Sinoma bilo je vlasnik Taishana u okviru svojeg društva kćeri Sinoma Science & Technology Co. Sinoma je nakon spajanja pripojen CNBM-u. Slijedom toga, CNBM ima 26,97 % udjela u društvu China Jushi (jedini dioničar društva Jushi) i 60,24 % u društvu Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (jedini dioničar društva Taishan).

                     (32)

                     Prema članku 127. točki (d) Provedbenog akta Carinskog zakonika dvije se osobe smatraju međusobno povezanima: ako treća strana izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba. CNBM drži 26,97 % udjela u društvu China Jushi (jedini dioničar društva Jushi) i 60,24 % u društvu Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (jedini dioničar društva Taishan). Stoga je utvrđeno da su ta društva povezana.

                     (33)

                     Nadalje, izvješće kineskog brokerskog društva Guotai Junan Securities iz 2019. (9) pokazalo je da CNBM od 2017. reorganizira svoje operativne subjekte kako bi poboljšao regionalnu koordinaciju i uklonio horizontalno tržišno natjecanje među društvima kćerima uvrštenima na burzu. Nadalje, CNBM namjerava riješiti pitanja povezana s horizontalnim tržišnim natjecanjem do 2020. Kako je vidljivo iz javno dostupnih informacija u izvješću, CNBM je planirao započeti taj proces konsolidacijom svojeg poslovanja u području staklenih vlakana koju bi proveo injekcijama kapitala između društava China Jushi i Sinoma Science & Technology (jedini dioničar Taishana). Stoga se dokazima prikupljenima tijekom ispitnog postupka ne podupire tvrdnja društava da zajednički dionički kapital nema praktičnih implikacija i da ta društva posluju nezavisno. Naprotiv, ti dokazi upućuju na to da osim samog dioničkog kapitala (koji je sam po sebi dovoljan za zaključak da su ta društva povezana), ta tri društva isto tako mogu znatno jedna drugima utjecati na poslovne odluke, a društvo koje ih kontrolira (CNBM) u najmanju ruku želi koordinirati, ako ne i integrirati, njihove operacije („riješiti pitanja povezana s horizontalnim tržišnim natjecanjem”). Stoga je Komisija odbila tvrdnju da se njezinim zaključkom o povezanosti tih triju društava zanemaruje stvarno činjenično i gospodarsko stanje.

                     (34)

                     Kad je riječ o tvrdnji da Komisija ne može tretirati Hengshi, Jushi i Taishan kao jednu grupaciju, člankom 9. stavkom 5. osnovne uredbe omogućava se Komisiji da uvede jedinstvenu pojedinačnu antidampinšku pristojbu u slučajevima u kojima postoje korporativne veze među dobavljačima. Na taj se način želi osigurati da carinska tijela mogu djelotvorno provoditi svoje mjere i spriječiti da povezana društva usmjeravaju svoj izvoz preko društva s najnižom carinom. Osim toga, u članku 2. stavku 1. osnovne uredbe, u kojem je riječ o uobičajenoj vrijednosti, navedeno je da Komisija pri odlučivanju o tome jesu li dvije strane povezane može uzeti u obzir članak 127. Provedbenog akta Carinskog zakonika. Ne postoji razlog zbog kojeg bi Komisija primijenila drugačije standarde na proizvođače izvoznike u kontekstu uobičajene vrijednosti, ali i pri utvrđivanju toga jesu li povezani u smislu članka 9. stavka 5. osnovne uredbe. Komisija prema tome dosljedno vodi računa o kriterijima utvrđenima u članku 127. Provedbenog akta Carinskog zakonika u slučajevima u kojima primjenjuje članak 9. stavak 5. osnovne uredbe. Ta dosljedna praksa usto je svim stranama priopćena na početku postupka u Obavijesti o pokretanju postupka. Predmetom WTO-a (10) na koji je uputio Jushi u uvodnoj izjavi 28. ne podupire se tvrdnja tog društva. Zapravo, suprotno zaključcima društava Jushi i Hengshi, panel WTO-a u tom predmetu potvrdio je da za potrebe utvrđivanja dampinga u antidampinškim ispitnim postupcima pravilo iz članka 6.10. Sporazuma WTO-a o antidampingu, prema kojem bi dampinšku maržu trebalo izračunati po proizvođaču izvozniku, nužno ne isključuje tretiranje različitih pravnih subjekata kao jednog izvoznika ili proizvođača. Panel je napomenuo da je taj tretman dopušten „ako je strukturni i komercijalni odnos među predmetnim trgovačkim društvima dovoljno blizak da bi se smatrali jednim izvoznikom” (11). S obzirom na navedeno, panel nije utvrdilo kriterije koje tijela nadležna za ispitni postupak moraju primjenjivati kako bi procijenila jesu li trgovačka društva povezana. Panel je samo razmotrio specifične elemente (kao što su dionički kapital, upravni odbor, prodajni kanali) koji su u tom predmetu predstavljeni istražnom tijelu. Žalbeno tijelo potvrdilo je u predmetu EZ – Elementi za pričvršćivanje mogućnost da se određeni broj izvoznika tretira kao jedan subjekt i navelo elemente koji mogu biti relevantni, kao što su: i. postojanje korporativnih i strukturnih veza među izvoznicima, primjerice zajednička kontrola, dionički kapital i uprava; ii. postojanje korporativnih i strukturnih veza između države i izvoznika, primjerice zajednička kontrola, dionički kapital i uprava; i iii. kontrola ili materijalni utjecaj države na određivanje cijena i proizvodnje (12). U tom pogledu, s obzirom na pravne i činjenične elemente tog predmeta neosporno je da postoje korporativne veze među društvima Jushi, Hengshi i Taishan. Komisija ih stoga može tretirati kao jedan subjekt u smislu članka 9. stavka 5. osnovne uredbe.

                     (35)

                     Kad je riječ o tvrdnji društva Taishan da u sličnoj situaciji u prethodnom antidampinškom ispitnom postupku (13) određena društva nisu bila tretirana kao povezana, Komisija je napomenula da u ispitnom postupku na koji je Taishan uputio nije bilo spornih pitanja u vezi s odnosom. Stoga Komisija ne razumije kako bi taj predmet mogao pomoći Taishanu u pogledu njegova odnosa s društvima Jushi i Hengshi. U svakom slučaju, situacija u tom predmetu ocijenjena je na temelju njegovih specifičnih okolnosti, uzimajući pritom u obzir primjenjivi pravni okvir.

                     (36)

                     Komisija je na temelju prethodno navedenog zaključila da je za potrebe ovog ispitnog postupka riječ o povezanim društvima i odbila je sve tvrdnje koje se na to odnose.

                     (37)

                     Nakon primitka dokumenta o općoj objavi 19. prosinca 2019. („konačna objava”), društvo Taishan tvrdilo je da grupacija CNBM ima samo vrlo ograničenu kontrolu nad odlukama o poslovanju društva Jushi ili Hengshi. Ponovilo je da su društva Hengshi/Jushi njegovi konkurenti na tržištu i napomenulo da je prethodno dostavilo dokaze u prilog tim tvrdnjama, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 29. Nadalje, društvo Taishan tvrdilo je da, iako je povezano s društvima Hengshi/Jushi na osnovu zajedničkog državnog vlasništva, nije imalo interes koordinirati svoje izvozne djelatnosti s tim trgovačkim društvima nakon uvođenja mjera. Društvo Taishan ponudilo je preuzimanje obveze kojom bi efektivno prekinulo svaku komercijalnu veza s društvima Hengshi/Jushi i na taj način onemogućilo da ta trgovačka društva preko njega usmjeravaju izvoz tkanine od staklenih vlakana u Uniju. Stoga ne bi bilo potrebno uvesti jedinstvenu antidampinšku pristojbu za cijelu grupaciju.

                     (38)

                     Kako je opisano u uvodnoj izjavi 33., u ispitnom postupku otkriveno je da ta tri trgovačka društva mogu preko svojih zajedničkih dioničara znatno uzajamno utjecati na poslovne odluke. Dokazi iz dokumentacije pokazuju da su ta trgovačka društva u postupku konsolidacije i koordinacije poslovanja povezanog sa staklenim vlaknima. Nisu dostavljeni novi podaci ni dokazi kojima bi se ti nalazi mogli opovrgnuti. Društvo Taishan nije osporilo planove svojeg glavnog dioničara da konsolidira svoje poslovanje povezano sa staklenim vlaknima. Takvi su planovi u očitoj suprotnosti s bilo kakvom obvezom prekida komercijalnih veza među društvima Taishan i Hengshi/Jushi. Osim toga, i bez zauzimanja stajališta o tome može li Komisija prihvatiti takvu obvezu, društvo očito nije u mogućnosti preuzeti bilo kakvu obvezu bez odobrenja subjekata pod čijom je kontrolom. Stoga su tvrdnje društva Taishan i zahtjev za preuzimanje obveza odbačeni.

               1.5.   Pojedinačno ispitivanje

                     (39)

                     Sedam kineskih proizvođača izvoznika koji su vratili obrazac za odabir uzorka obavijestilo je Komisiju da namjeravaju tražiti pojedinačno ispitivanje na temelju članka 17. stavka 3. osnovne uredbe. Komisija je na dan pokretanja postupka objavila upitnik na internetu. Osim toga, Komisija je obavijestila proizvođače izvoznike koji nisu u uzorku da moraju dostaviti odgovor na upitnik ako žele da ih se pojedinačno ispita. Međutim, nijedno od tih društava nije dostavilo odgovor na upitnik.

               1.6.   Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

                     (40)

                     Komisija je Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Upitnici za proizvođače iz Unije, uvoznike, korisnike i proizvođače izvoznike iz NRK-a i Egipta objavljeni su na internetu (14) na dan pokretanja postupka.

                     (41)

                     Komisija je zaprimila odgovore na upitnik od četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, pet korisnika, jednog nepovezanog uvoznika, svih proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku i dvaju proizvođača izvoznika iz Egipta koji pripadaju istoj grupaciji (CNBM). Kineska vlada nije odgovorila na upitnik o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u.

                     (42)

                     Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u prostorima sljedećih strana:

                                       Proizvođači iz Unije

                                             —

                                             European Owens Corning Fiberglas, Sprl, Belgija („OC”),

                                             —

                                             Chomarat Textiles Industries S.A.S., Francuska („Chomarat”),

                                             —

                                             Saertex GmbH & Co. KG, Njemačka („Saertex”),

                                             —

                                             Ahlstrom-Munksjö Glassfibre Oy, Finska („Ahlstrom”),

                                       Proizvođači izvoznici iz NRK-a

                                             —

                                             China National Building Materials Group („grupacija CNBM”),

                                             —

                                             Jushi Group Co. Ltd, Tongxiang,

                                             —

                                             Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd, Tongxiang,

                                             —

                                             Taishan Fiberglass Inc., Taian,

                                             —

                                             Yuntianhua Group („grupacija Yuntianhua”):

                                             —

                                             PGTEX China Co. Ltd, Changzhou,

                                             —

                                             Chongqing Tenways Material Corp., Chongqing,

                                       Proizvođači izvoznici iz Egipta

                                             —

                                             Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E, Suez,

                                             —

                                             Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E., Suez,

                                       Trgovci koji su povezani s kineskim i egipatskim proizvođačima izvoznicima sa sjedištem u Hong Kongu

                                             —

                                             Huajin Capital Limited,

                                             —

                                             Jushi Group (HK) Sinosia Composite Materials Co., Ltd.,

                                       Trgovci koji su povezani s kineskim i egipatskim proizvođačima izvoznicima i nalaze se u NRK-u

                                             —

                                             Jushi Group Hong Kong Co. Limited, Tongxiang,

                                       Trgovci/uvoznici povezani s proizvođačima izvoznicima sa sjedištem u Uniji

                                             —

                                             Jushi France SAS, St. Priest, Francuska,

                                             —

                                             Jushi Italia SRL, Milano, Italija,

                                             —

                                             Jushi Spain, Madrid, S.A., Španjolska,

                                       Korisnici

                                             —

                                             Siemens Gamesa Renewable Energy GmbH&Co KG, Danska („SGRE”),

                                             —

                                             Vestas Wind Systems A/S, Danska („Vestas”).

               1.7.   Nesuradnja

                     (43)

                     Dva kineska proizvođača izvoznika u uzorku (Jushi i Hengshi), koji čine dio grupacije CNBM, nisu surađivala u ispitnom postupku. Komisija je zbog toga u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe odlučila temeljiti nalaze na raspoloživim činjenicama, kako je podrobno objašnjeno u odjeljku 3.1. Komisija je usto prihvatila podatke od povezanog trgovačkog dijela grupacije CNBM (CNBM International Corporation – „CNBM International”), koji je djelomično dostavio tražene podatke u kasnoj fazi, u skladu s člankom 18. stavkom 3. osnovne uredbe (vidjeti uvodne izjave od 85. do 87.).

               1.8.   Zahtjev za povjerljivost na temelju članka 19. osnovne uredbe

                     (44)

                     Proizvođači izvoznici Jushi i Hengshi zatražili su povjerljivo postupanje s jednim od njihovih podnesaka. Ta društva nisu mogla obrazložiti zašto bi se određene informacije trebale tretirati kao povjerljive unatoč tome što im je upućeno nekoliko zahtjeva da to učine. Naime, treba napomenuti da je jedna druga zainteresirana strana već bila dostavila gotovo iste informacije za koje nije zatražila povjerljivo postupanje i da su te informacije bile dostupne drugim zainteresiranim stranama u otvorenoj dokumentaciji. Zahtjev za povjerljivim postupanjem stoga se nije mogao odobriti. Budući da ta društva i dalje nisu htjela dostaviti podnesak bez povjerljivog postupanja, Komisija je odlučila da u ovoj Uredbi neće objaviti te primjedbe.

                     (45)

                     U svakom slučaju, s obzirom na to da je druga zainteresirana strana dostavila gotovo iste primjedbe/napomene bez povjerljivog postupanja, sadržaj argumenata društava Jushi i Hengshi razmotren je u ovoj Uredbi u potpunosti.

               1.9.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

                     (46)

                     Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2018. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

                     (47)

                     Trenutačni antidampinški ispitni postupak i antisubvencijski ispitni postupak spomenuti u uvodnoj izjavi 3. imaju isto razdoblje ispitnog postupka i isto razmatrano razdoblje.

               1.10.   Neuvođenje privremenih mjera i daljnji postupak

                     (48)

                     Tijekom ispitnog postupka postalo je očito da je moguće da se neki gospodarski subjekti nisu javili zbog netočnog shvaćanja definicije proizvoda iz ispitnog postupka. Zbog toga je Komisija 18. rujna 2019. objavila Obavijest („Obavijest o pojašnjenju”) (15) u kojoj je pojasnila tekst opisa opsega proizvoda iz Obavijesti o pokretanju postupka. U Obavijesti o pojašnjenju zainteresiranim je stranama ujedno pružena mogućnost da se, ako to žele, jave unutar utvrđenog roka i zatraže upitnik. Nijedna zainteresirana strana nije se očitovala o Obavijesti o pojašnjenju niti je zatražila upitnik.

                     (49)

                     S obzirom na mogućnost javljanja novih strana i posljedičnu potrebu da se u potpunosti poštuju njihova postupovna prava na obranu, Komisija je odlučila nastaviti ispitni postupak bez uvođenja privremenih mjera.

                     (50)

                     Komisija je 26. rujna 2019., u skladu s člankom 19.a stavkom 2. osnovne uredbe, obavijestila zainteresirane strane da ne namjerava uvesti privremene mjere i da će nastaviti ispitni postupak.

                     (51)

                     Nakon objave Obavijesti o pojašnjenju i tijekom daljnjeg ispitnog postupka potvrđeno je da ne postoje gospodarski subjekti koji se nisu javili zbog mogućeg nerazumijevanja definicije predmetnog proizvoda iz Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka.

               2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1.   Predmetni proizvod

                     (52)

                     Predmetni su proizvod (16)
                        tkanine od tkanih i/ili prošivenih rovinga ili pređa od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana s drugim elementima ili bez njih, isključujući proizvode koji su impregnirani ili predimpregnirani i tkanine otvorene mrežaste strukture veličine otvora veće od 1,8 mm u dužinu i širinu i mase veće od 35 g/m2
                         („tkanine od staklenih vlakana”), podrijetlom iz NRK-a i Egipta, trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 i ex 7019 90 00 (oznake TARIC 7019390080, 7019400080, 7019590080 i 7019900080) („predmetni proizvod”).

                     (53)

                     Tkanine od staklenih vlakana upotrebljavaju se u širokom rasponu primjena, primjerice za proizvodnju lopatica za vjetroturbine, opreme za čamce i kamione te sportske opreme, ali i za sustave za sanaciju cijevi.

                     (54)

                     Nakon konačne objave CCCLA je tvrdio da je opseg proizvoda nejasan i da bi trebalo pojasniti jesu li proizvodi obuhvaćeni oznakama KN 7019 59 00 i 7019 90 00 uključeni u opseg ispitnog postupka.

                     (55)

                     Komisija podsjeća da se, kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka, proizvod iz ispitnog postupka definira definicijom proizvoda, a ne oznakama KN ili oznakama TARIC (koje se navode samo u informativne svrhe). Komisija je jasno definirala predmetni proizvod u Obavijesti o pokretanju postupka. To potvrđuje činjenica da se nijedna zainteresirana strana nije javila nakon što je Komisija izdala Obavijest o pojašnjenju u pogledu opsega proizvoda iz uvode izjave 48. Stoga je odbijena tvrdnja da bi opseg proizvoda bio nejasan.

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (56)

                     Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

                                 —

                                 predmetni proizvod,

                                 —

                                 proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetnih zemalja,

                                 —

                                 proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Turske, koja je služila kao reprezentativna zemlja u smislu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, i

                                 —

                                 proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                     (57)

                     Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

               2.3.   Tvrdnje povezane s opsegom proizvoda

                     (58)

                     Jedan proizvođač izvoznik i Ministarstvo trgovine Arapske Republike Egipta tvrdili su da kompleti prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana ne bi trebali biti obuhvaćeni ispitnim postupkom. Tvrdili su da su kompleti prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana proizvod iz nizvodnog procesa proizvodnje koji zahtijeva dodatne korake u proizvodnji i koji ima drugačije fizičke značajke jer je mnogo manjih dimenzija. Proizvodi se u drugačijem obliku i stavlja u drugačija pakiranja te se sastoji od nekoliko manjih komada tkanina koji su zajedno prošiveni. Nadalje su tvrdili da isključivanje tih kompleta ne bi dovelo do rizika od izbjegavanja mjera jer je postupak rezanja nepovratan i dobiveni proizvod nije međusobno zamjenjiv s nerezanim tkaninama od staklenih vlakana.

                     (59)

                     Podnositelj pritužbe tvrdio je da kompleti prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana i nerezane tkanine od staklenih vlakana imaju iste osnovne značajke i krajnje namjene. Budući da tkanine od staklenih vlakana služe kao materijal za ojačanje, moraju se rezati u različite oblike kako bi odgovarale obliku proizvoda koji treba ojačati, a time se pritom ne mijenjaju njegove osnovne značajke. Postupak rezanja može provesti proizvođač tkanina od staklenih vlakana, nezavisni industrijski rezač ili sam kupac. To je veoma jednostavna i jeftina radnja. Podnositelj pritužbe tvrdio je nadalje da korisnici ne doživljavaju prethodno rezane tkanine od staklenih vlakana drugačije od drugih tkanina od staklenih vlakana jer se te tkanine obično proizvode prema specifikacijama kupaca. Ako bi se postupkom rezanja promijenile značajke tkanina od staklenih vlakana, za određenog kupaca više ne bi bile upotrebljive.

                     (60)

                     Ispitni je postupak pokazao da se postupcima prethodnog rezanja i sastavljanja u komplete ne mijenjaju ni osnovne fizičke, tehničke ili kemijske značajke tkanina od staklenih vlakana ni njihove osnovne krajnje namjene. Oba proizvoda kupuju uglavnom isti kupci i oba se prodaju istim distribucijskim kanalima.

                     (61)

                     U ispitnom je postupku potvrđeno i da se tkanine od staklenih vlakana za većinu namjena proizvode po narudžbi, na temelju specifikacija kupaca. Kompleti prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana zapravo su tek dodatna specifikacija u narudžbama kupaca. Na značajke kompleta prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana ne utječe ni činjenica da se stavljaju u drugačija pakiranja. Budući da se tkanine od staklenih vlakana sve više naručuju u obliku kompleta prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana i da su usluge vanjskih sastavljača kompleta sve traženije, u slučaju isključivanja prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana iz opsega ispitnog postupka došlo bi do velikog rizika od izbjegavanja mjera. Stoga je Komisija zaključila da ne bi bilo primjereno isključiti prethodno rezane tkanine od staklenih vlakana iz opsega ispitnog postupka.

                     (62)

                     Nakon konačne objave CCCLA i egipatska vlada tvrdili su da bi komplete prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana trebalo isključiti iz opsega proizvoda jer su to proizvodi iz nizvodnog procesa proizvodnje koji zahtijevaju dodatne proizvodne korake i koji imaju različita fizička svojstva sa znatnim utjecajem na troškove i cijene. Obje strane tvrdile su da, ako bi se kompleti prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana isključili iz područja primjene mjera, ne bi postojao rizik od izbjegavanja mjera, posebno zbog povezanih dodatnih troškova i činjenice da je postupak rezanja nepovratan.

                     (63)

                     Komisija ne može prihvatiti tu tvrdnju. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 61., rezanjem i sastavljanjem u komplete ne stvara se proizvod iz nizvodnog procesa proizvodnje, nego dodatna specifikacija u narudžbi kupaca. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

                     (64)

                     Drugi proizvođač izvoznik tvrdio je da bi se trebalo smatrati da su pređe od staklenih vlakana isključene iz opsega ispitnog postupka. Taj proizvođač izvoznik tvrdio je da pređe od staklenih vlakana nisu izričito navedene u upitniku, pritužbi ili u Obavijesti o pokretanju postupka, što bi značilo da nisu obuhvaćene opsegom proizvoda. Nadalje je tvrdio da se tkanine od staklenih vlakana od pređe ne mogu klasificirati prema značajkama kontrolnog broja proizvoda („PCN”), da se tkanine od staklenih vlakana od pređe uvoze pod oznakama KN koje se razlikuju od onih navedenih u pritužbi i da pređe od staklenih vlakana isto tako ne bi bile obuhvaćene mjerama protiv rovinga od staklenih vlakana u drugim postupcima.

                     (65)

                     Podnositelj pritužbe i još jedan proizvođač iz Unije (koji nije sudjelovao u podnošenju pritužbe) tvrdili su da bi ispitnim postupkom trebale biti obuhvaćene samo tkanine od staklenih vlakana od nesukane pređe od staklenih vlakana (još nazivane „neupredena pređa”), dok se sukana pređa može isključiti iz opsega ispitnog postupka. Podnositelj pritužbe tvrdio je da nesukana pređa od staklenih vlakana ima iste značajke kao roving od staklenih vlakana, sastoji se od snopa nesukanih filamenata ili niti i pritom se upotrebljava u iste svrhe kao i roving, a promjer joj obično iznosi 13–24 mikrometra, a finoća 300–4 800 teksa.

                     (66)

                     Kad je riječ o uključivanju tkanina od staklenih vlakana od pređe od staklenih vlakana, proizvod iz ispitnog postupka definiran je u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka na sljedeći način: „tkanine od tkanih i/ili prošivenih rovinga i/ili pređa od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana […]” (17). Ispitni je postupak pokazao da nesukana pređa od staklenih vlakana ima iste osnovne značajke kao roving od staklenih vlakana, tj. da se sastoji od snopa nesukanih filamenata ili niti i pritom se upotrebljava u iste svrhe. Promjer i jedne i druge vrste obično iznosi 13–24 mikrometra, a finoća 300–4 800 teksa. Stoga ne bi bilo primjereno isključiti te vrste proizvoda iz opsega ispitnog postupka.

                     (67)

                     Kad je riječ o tkanini od staklenih vlakana koja se pretežno proizvodi od sukane pređe od staklenih vlakana, Komisija napominje da taj proizvod, koji ima drugačije osnovne značajke i usto se upotrebljava za različite krajnje namjene, npr. za tiskane pločice, nikada i nije bio dio predmetnog proizvoda. Komisija je izričito pojasnila to pitanje u Obavijesti o pojašnjenju.

               3.   DAMPING

         NARODNA REPUBLIKA KINA
         3.1.   Uvodne napomene

                     (68)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 43., društva Jushi i Hengshi nisu surađivala u ispitnom postupku. Komisija je prihvatila informacije od trećeg povezanog društva, koje je dostavilo tražene informacije u kasnijoj fazi. U ovom su odjeljku razmotrene situacija tih triju društava i njihove primjedbe.

                     (69)

                     Jushi, vertikalno integrirani proizvođač izvoznik, nije u odgovoru na upitnik ni u naknadno poslanom dopisu za dopunu podataka dostavio bitne informacije o svojem postupku proizvodnje. Informacije koje nedostaju neophodne su za utvrđivanje uobičajene vrijednosti društva, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe, koja bi trebala odražavati postupak proizvodnje vertikalno integriranog društva. Komisija je zatražila informacije o troškovima proizvodnje po PCN-u. To je uključivalo obujam i vrijednost svih čimbenika proizvodnje koje Jushi koristi za proizvodnju tkanina od staklenih vlakana po PCN-u. Međutim, Jushi je odbio dostaviti tražene informacije za određene čimbenike proizvodnje, kao što su pojedinosti o mješavini sredstva za povezivanje koja se upotrebljava za proizvodnju rovinga od staklenih vlakana, glavne sirovine za proizvodnju tkanina od staklenih vlakana, po PCN-u. Unatoč tome što je Komisija nekoliko puta zatražila te informacije i pritom objasnila zašto su te informacije potrebne, Jushi je odbio dostaviti informacije. Zbog toga je Komisija obavijestila društvo Jushi da za utvrđivanje uobičajene vrijednosti namjerava primijeniti raspoložive činjenice, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

                     (70)

                     Osim toga, budući da to društvo nije htjelo surađivati, obavijestila ga je da tijekom posjeta radi provjere neće prihvatiti nijednu informaciju o uobičajenoj vrijednosti. Analiza tih informacija prije posjeta radi provjere bila je neophodna kako bi se osigurao djelotvoran i smislen posjet radi provjere na licu mjesta i utvrdila uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe. Osim toga, s obzirom na zakonske rokove primjenjive na ispitni postupak i činjenicu da je proizvođač izvoznik imao dovoljno vremena i prilika da dostavi potrebne informacije, Komisija više nije bila u mogućnosti prihvatiti nove informacije o uobičajenoj vrijednosti.

                     (71)

                     Društvo Jushi tvrdilo je da Komisija svejedno može donijeti prihvatljiv zaključak na način da ga tretira kao proizvođača koji nije vertikalno integriran, tj. utvrđivanjem njegovih čimbenika proizvodnje i troškova proizvodnje na temelju rovinga od staklenih vlakana, glavne sirovine za proizvodnju tkanina od staklenih vlakana. Tvrdilo je da su relevantne informacije dostavljene u zadanim rokovima i da ih se može provjeriti. Proizvođač izvoznik tvrdio je da je učinio sve što je u njegovoj moći time što je Komisiji dostavio sve informacije koje nije smatrao povjerljivim poslovnim informacijama. Proizvođač izvoznik tvrdio je da nije mogao otkriti trošak proizvodnje rovinga od staklenih vlakana, posebno u pogledu mješavine sredstva za povezivanje jer je riječ o kombinaciji nekoliko kemikalija kojima se služi isključivo to društvo i koje, prema tome, čine povjerljivu poslovnu informaciju.

                     (72)

                     Međutim, informacije koje nedostaju (pojedinosti o mješavini sredstva za povezivanje po PCN-u za troškove proizvodnje rovinga od staklenih vlakana) bile su neophodne za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u slučaju primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe jer bi trebale odražavati postupak proizvodnje proizvođača izvoznika. Nadalje, proizvođač izvoznik nije pokazao kako bi Komisija mogla donijeti prihvatljiv zaključak bez potrebnih informacija o njegovim ukupnim troškovima proizvodnje koje je morao dostaviti.

                     (73)

                     Komisija je ujedno pojasnila da se sa svim povjerljivim poslovnim informacijama koje se dostavljaju u antidampinškom postupku postupa kao sa strogo povjerljivim informacijama u skladu s člankom 19. osnovne uredbe i da nijedna druga zainteresirana strana ne bi imala pristup tim informacijama.

                     (74)

                     Komisija je stoga odbila argumente koje je iznio proizvođač izvoznik i odlučila je temeljiti nalaze na raspoloživim činjenicama u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe.

                     (75)

                     Hengshi, još jedno neintegrirano društvo iz grupacije CNBM, dostavilo je lažne i obmanjujuće podatke tijekom posjeta radi provjere te je znatno omelo postupak provjere uskraćivanjem važnih informacija te nepotrebnim i višestrukim odgađanjem postupka provjere. Naime, dostavljene informacije koje se odnose na PCN, ključevi raspodjele koji se upotrebljavaju za izračun obujma potrošnje električne energije, rada i režijskih troškova u trošku proizvodnje po PCN-u, bruto bilanca za 2018. i struktura dioničara smatrani su nepouzdanima te se nisu mogli upotrijebiti za utvrđivanje dampinške marže tog proizvođača izvoznika.

                     (76)

                     Stoga je Komisija obavijestila predmetno društvo da namjerava primijeniti raspoložive činjenice u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe za izračun uobičajene vrijednosti u slučaju da se u ispitnom postupku zaključi da bi se trebao primijeniti članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe. U skladu s člankom 18. stavkom 4. osnovne uredbe zainteresirana strana obaviještena je o razlozima za zanemarivanje dostavljenih informacija i dana joj je mogućnost dostavljanja daljnjih obrazloženja.

                     (77)

                     Hengshi se očitovao o Komisijinoj namjeri da temelji nalaze na raspoloživim činjenicama u skladu s člankom 18. osnovne uredbe i zatražio je saslušanje sa službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima, koje je održano 28. listopada 2019. Društvo je tvrdilo da nije namjerno odgodilo ili zaustavilo napredak ispitnog postupka i da je poduzelo sve što je u njegovoj moći. Društvo je posebno tvrdilo da dostavljene informacije nisu bile ni lažne ni obmanjujuće i da je tijekom posjeta radi provjere pružilo gotovo potpuno točnu verziju tablice PCN-a. Pružilo je potpuno točnu tablicu PCN-a u usporednom antisubvencijskom ispitnom postupku koji je u tijeku, koja je provjerena u kontekstu tog antisubvencijskog ispitnog postupka, i tvrdilo je da bi podatke iz te tablice trebalo upotrijebiti kao raspoložive činjenice u ovom postupku. Osim toga, to je društvo tvrdilo da su dostavljeni ključevi raspodjele za trošak proizvodnje po PCN-u bili koeficijenti koji su se u prošlosti upotrebljavali u rukovoditeljske i troškovno računovodstvene svrhe i kojima se društvo svakodnevno služilo. Društvo je odlučno tvrdilo da se tim ključevima raspodjele objektivno prikazuju stvarni troškovi proizvodnje. Kad je riječ o bruto bilanci za 2018., društvo je tvrdilo da pri pružanju popratnih dokumenata tijekom posjeta radi provjere nije shvatilo da te prilagodbe nisu bile očite u tim dokumentima, i to zbog tehničkih ograničenja u njihovu sustavu. Objašnjeno je da je do toga došlo zbog prelaska na novi računovodstveni sustav 1. siječnja 2019., a ta činjenica nije prethodno bila prenesena Komisiji. Društvo je osporilo tvrdnju da je provjera nepotrebno odgođena time što nije napomenuto da je uveden novi sustav. Proizvođač izvoznik nadalje je tvrdio da je pogrešno navođenje postotka jednog od dioničara bilo rezultat pogreške u pisanju koja je ispravljena tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta. Ta se pogreška ne bi trebala smatrati „obmanjujućom” informacijom koja može dovesti do primjena članka 18. osnovne uredbe. Naposljetku, proizvođač izvoznik osporio je da je u više navrata omeo postupak provjere, posebno nedostavljanjem i. objašnjenja o određenom (povjerljivom) dokumentu koji je priložen upitniku i ii. revidiranih radnih listova.

                     (78)

                     Prvo, PCN koji je Hengshi dostavio u ovom ispitnom postupku bio je netočan unatoč tome što je proizvođaču izvozniku dano više prilika da revidira PCN-e tijekom šestodnevnog posjeta radi provjere. Komisija na temelju dostavljenih informacija nije mogla utvrditi pouzdane prosječne prodajne cijene po PCN-u i stoga je morala zanemariti dostavljene informacije.

                     (79)

                     Drugo, u ispitnom je postupku otkriveno da ključ za raspodjelu kojim se služi proizvođač izvoznik nije točno odražavao obujam troškova električne energije, rada i režijskih troškova po PCN-u. To je posljedica toga što društvo pri utvrđivanju ključeva za raspodjelu nije uzelo u obzir razdoblje mirovanja strojeva za proizvodnju. To je dovelo do prekomjerne raspodjele obujma potrošnje električne energije i režijskih troškova u postupku proizvodnje za proizvode koji se proizvode u malom obujmu i nedovoljne raspodjele istih stavaka za proizvode koji se proizvode u većem obujmu. Ključevi za raspodjelu kojima se služi proizvođač izvoznik doveli su i do nedosljedne raspodjele broja radnih sati po PCN-u. Proizvođač izvoznik priznao je tu pogrešku u dopisu službama Komisije od 22. srpnja 2019. Nadalje, tim koji je vodio posjet radi provjere više je puta tijekom tog posjeta istaknuo nedosljedne rezultate pri upotrebi ključeva za raspodjelu koje je predložilo društvo, ali društvo je odbilo razmotriti taj problem. Čak i ako se proizvođač izvoznik prije toga služio tim ključevima za raspodjelu, njima se ne omogućava točan prikaz obujma električne energije, rada i režijskih troškova po PCN-u. Komisija je na temelju toga utvrdila da se tim ključevima za raspodjelu ne mogu pouzdano odrediti troškovi proizvodnje tog društva po PCN-u. Te su se informacije zbog toga isto morale zanemariti.

                     (80)

                     Treće, Komisija se ne slaže da taj proizvođač izvoznik nije omeo postupak provjere time što nije napomenuo da je uveden novi računovodstveni sustav. Procjena učinka tog novog sustava na informacije koje je društvo dostavilo oduzela je više vremena nego što je to bilo potrebno. Isto tako iznenađuje činjenica da financijski direktor društva, koji je bio prisutan tijekom posjeta radi provjere, nije odmah timu prenio tu informaciju. Da ta činjenica nije bila uskraćena timu zaduženom za provedbu ispitnog postupka, ne bi bilo potrebno provjeravati je li novi sustav utjecao na podatke prijavljene za 2018. To je dodatno vrijeme moglo biti iskorišteno za provjeru važnijih dijelova upitnika. Iako je tim produžio posjet radi provjere za jedan dodatni dan, Komisija napominje da unutar (dodatnog) raspoloživog vremena ipak nije uspio na zadovoljavajući način dovršiti provjeru podataka koje je to društvo dostavilo.

                     (81)

                     Četvrto, pogreška u izvješćivanju o dioničaru imala je znatan učinak i bila je odlučujući čimbenik u utvrđivanju toga je li taj proizvođač izvoznik povezan s drugim proizvođačem izvoznikom (i prema tome je li dio iste grupacije, koja prima jednu antidampinšku pristojbu). Stoga se tu pogrešku smatralo ozbiljnom i obmanjujućom, bez obzira na to je li netočna informacija iznijeta namjerno ili nenamjerno.

                     (82)

                     Naposljetku, Komisija smatra da je društvo u nekoliko navrata omelo postupak provjere. Kad je riječ o nedostatku objašnjenja za povjerljivi dokument priložen odgovoru na upitnik, Komisija napominje da su tijekom provjere na licu mjesta timu uskraćene ključne informacije koje su pružene tek nakon dugih odgoda, kako je zabilježeno u izvješću o misiji koje je dostavljeno tom društvu. (18) Nadalje, Komisija je tijekom posjeta radi provjere zatražila informacije kako bi provjerila točnost strukture PCN-a predmetnog proizvoda. Međutim, Hengshi je dostavio informacije o strukturi PCN-a tek nakon što je utvrđeno da je PCN netočan. Osim toga, društvo je tijekom posjeta radi provjere uskratilo revidiranu dokumentaciju o PCN-u sve dok tim zadužen za ovaj predmet nije uočio dodatne pogreške u dostavljenoj dokumentaciji. U tom je trenutku tim zadužen za ovaj predmet već bio potrošio mnogo vremena u pokušaju provjere PCN-a i dao je društvu priliku da dostavi radnu dokumentaciju i ponovno započne provjeru PCN-a. Takvo je ponašanje nesumnjivo omelo ispitni postupak jer službenici Komisije nisu mogu dovršiti provjeru dostavljenih PCN-a. Stoga se Komisija ne može složiti s navodom da društvo nije ozbiljno omelo postupak provjere.

                     (83)

                     S obzirom na opisane znatne nedostatke u pogledu informacija koje je taj proizvođač izvoznik dostavio, Komisija je odlučila zanemariti te informacije (sve PCN-e i trošak proizvodnje po PCN-u) te je svoje nalaze temeljila na raspoloživim činjenicama u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe (19).

                     (84)

                     Budući da napomene koje je dostavilo društvo i koje su iznijete na saslušanju pred službenikom za saslušanje nisu promijenile utvrđene činjenice i zaključke, Komisija je potvrdila da će u pogledu ovog proizvođača izvoznika i njegove izvozne cijene i uobičajene vrijednosti upotrijebiti raspoložive činjenice u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe.

                     (85)

                     Naposljetku, CNBM International, povezani trgovački dio grupacije CNBM, nije dostavio traženi odgovor na Prilog I. upitniku. Međutim, u ispitnom je postupku otkriveno da nedostaju potrebne informacije o prodaji tkanina od staklenih vlakana te je Komisija zatražila od društva CNMB International da dostavi podatke o toj prodaji i pojasni zašto ti podaci nisu ranije dostavljeni.

                     (86)

                     CNBM International dostavio je tražene informacije o prodaji i tvrdio je da je saznao za tu prodaju tek kad je sastavljao odgovor na Komisijino pismo za dopunu podataka iz usporednog antisubvencijskog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 3.

                     (87)

                     Međutim, informacije dostavljene u tako kasnoj fazi mogle su se samo djelomično provjeriti. S obzirom da je riječ o malom obujmu, Komisija je iznimno odlučila prihvatiti informacije o tim prodajnim transakcijama i upotrijebiti raspoložive činjenice za određene informacije kao što su troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi povezanog trgovca u skladu s člankom 18. stavkom 3. osnovne uredbe.

               3.2.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za proizvođača izvoznika iz NRK-a u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

                     (88)

                     S obzirom na dostatne dokaze raspoložive pri pokretanju ispitnog postupka koji upućuju na to da postoje znatni poremećaji na domaćem tržištu NRK-a u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak o NRK-u na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

                     (89)

                     Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za eventualnu primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve proizvođače izvoznike iz NRK-a da dostave informacije iz Priloga III. Obavijesti o pokretanju postupka koje se odnose na ulazne elemente za proizvodnju tkanina od staklenih vlakana. Devet proizvođača izvoznika iz NRK-a koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka činili ukupan izvoz tkanina od staklenih vlakana u Uniju dostavilo je relevantne informacije.

                     (90)

                     Kako bi došla do informacija o navodnim znatnim poremećajima na domaćem tržištu NRK-a u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak, Komisija je upitnik poslala i kineskoj vladi. Od kineske vlade nije zaprimljen nikakav odgovor. Komisija je zatim obavijestila kinesku vladu da će za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u NRK-u upotrijebiti raspoložive činjenice u smislu članka 18. osnovne uredbe. Kineska vlada nije odgovorila.

                     (91)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka ujedno pozvala sve zainteresirane strane da u roku od 37 dana od datuma objave te obavijesti u Službenom listu Europske unije iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze u pogledu primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u odnosu na Kinu. Hengshi, Jushi i CCCLA iznijeli su primjedbu na postojanje znatnih poremećaja u Kini, koja je razmotrena u uvodnim izjavama 106. i 107.

                     (92)

                     Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za proizvođača izvoznika iz NRK-a na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti.

                     (93)

                     Komisija je 27. ožujka 2019. zainteresiranim stranama stavila na raspolaganje prvu bilješku u dokumentaciji („Bilješka iz ožujka 2019.”) u kojoj ih je pozvala da izraze mišljenja o relevantnim izvorima koje bi Komisija mogla upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike iz NRK-a u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugom alinejom osnovne uredbe. Komisija je u toj bilješci navela sve čimbenike proizvodnje, kao što su materijali, energija, radna snaga i otpad, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji predmetnog proizvoda. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti utvrdila više mogućih reprezentativnih zemalja, a to su Brazil, Meksiko, Ruska Federacija i Turska.

                     (94)

                     Komisija je svim zainteresiranim stranama dala mogućnost da dostave primjedbe. Komisija je zaprimila primjedbe od društava Taishan, Jushi i Hengshi i od podnositelja pritužbe. Kineska vlada nije dostavila nikakve primjedbe.

                     (95)

                     Komisija se očitovala o primjedbama na Bilješku iz ožujka 2019. u drugoj bilješci u dokumentaciji o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti od 4. rujna 2019. („Bilješka iz rujna 2019.”). Komisija je objavila i revidirani popis čimbenika proizvodnje te je zaključila da se u toj fazi Turska smatra reprezentativnom zemljom u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Komisija je ujedno utvrdila popis oznaka koje Turska upotrebljava te je u otvorenoj dokumentaciji stavila na raspolaganje relevantne carinske statističke podatke iz Turske. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Komisija je zaprimila primjedbe od dvaju kineskih proizvođača izvoznika koji su dio grupacije CNBM. U ovoj su Uredbi te primjedbe razmotrene u uvodnim izjavama 106., 177. i od 207. do 211.

               3.3.   Uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike koji surađuju

                     (96)

                     Prema članku 2. stavku 1. osnovne uredbe „[u]običajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

                     (97)

                     Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe „[a]ko se […] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti”. Kako je dodatno objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da se, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade, može primijeniti članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe.

               3.3.1.   Postojanje znatnih poremećaja

         3.3.1.1.   Uvod

                     (98)

                     Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe utvrđuje se: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:

                                 —

                                    na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice;

                                 —

                                    prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove;

                                 —

                                    javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta;

                                 —

                                    nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu;

                                 —

                                    poremećaji u području troškova plaća;

                                 —

                                    pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.”

                     (99)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe procjenom postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe uzima se u obzir, među ostalim, neiscrpni popis elemenata. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima mogući učinak jednog od tih elemenata ili više njih na cijene i troškove predmetnog proizvoda u zemlji izvoznici. Budući da taj popis nije kumulativan, nije potrebno uzeti u obzir sve elemente kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Osim toga, iste činjenične okolnosti mogu se primijeniti za dokazivanje postojanja jednog elementa ili više elemenata popisa. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi ekonomskog i upravnog ustroja zemlje izvoznice vladi daju znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila.

                     (100)

                     Člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe utvrđeno je sljedeće: „[a]ko Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.”

                     (101)

                     Na temelju te odredbe Komisija je izradila Izvješće o NRK-u („Izvješće”) (20) iz kojeg je vidljivo postojanje znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih čimbenika proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) te u pojedinim sektorima (na primjer, čelika i kemikalija). Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka. U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore ili dopune dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka ili da dostave primjedbe na njih. U pritužbi su navedeni i određeni relevantni dokazi koji dopunjuju Izvješće.

                     (102)

                     Konkretnije, pritužba je sadržavala informaciju da kineska vlada snažno promiče kinesku industriju tkanina od staklenih vlakana i rovinga od staklenih vlakana. Podnositelj pritužbe navodi da je u kineskom 12. petogodišnjem planu naglašena važnost industrije novih materijala, što uključuje i tkanine od staklenih vlakana kao „stratešku industriju u nastajanju”, i da se propisuje da bi ona trebala biti razvijena u „vodeću ključnu industriju” u okviru sveobuhvatne potpore politike i smjernica. Nadalje, 13. petogodišnjim planom nastoje se dodatno razviti industrije novih materijala jačanjem istraživanja te razvojem i poboljšanjem inovacijskih kapaciteta proizvodne industrije (21).

                     (103)

                     U pritužbi se nadalje navodi da je industrija novih materijala ujedno poticana industrija u okviru inicijative Made in China 2025, odnosno ostvaruje pravo na primanje znatnih državnih sredstava. U pritužbi se navodi više fondova koji su osnovani radi potpore inicijativi Made in China 2025, a time neizravno i industriji tkanina od staklenih vlakana (22).

                     (104)

                     Naposljetku, u pritužbi je napomenuto da se u 13. petogodišnjem planu za industriju građevinskih materijala poziva na optimiziranje industrijske strukture, i to među ostalim širenjem industrija u nastajanju kao što su materijali na bazi stakla, industrijska keramika, intraokularne leće, vlakna i kompozitni materijali visokih performansi te grafen i modificirani materijali. To će se ostvariti državnim sredstvima, oporezivanjem, financijskim politikama te politikama određivanja cijena, energetskim i ekološkim politikama te pružanjem potpore kapitalu za sudjelovanje u spajanjima, preuzimanjima i restrukturiranju poduzeća za građevinske materijale, i to različitim sredstvima, koja uključuju i kreditiranje (23).

                     (105)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze, koje je dostavio podnositelj pritužbe, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

                     (106)

                     Primjedbe koje se odnose na poremećaje zaprimljene su od društava Hengshi, Jushi i CCCLA, koja su tvrdila da pravo WTO-a obvezuje Uniju da utvrdi troškove za izračun uobičajene vrijednosti kako bi se vjerno prikazali uvjeti koji prevladavaju u NRK-u, u skladu s člankom 2. Sporazuma o antidampingu, i pritom su se pozvala na Izvješće žalbenog tijela WTO-a DS 473 EU – biodizel (Argentina).

                     (107)

                     Za potrebe ovog ispitnog postupka Komisija je u uvodnoj izjavi 161. zaključila da je primjereno primijeniti članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe. Komisija stoga smatra da je članak 2. stavak 6.a primjenjiv. Osim toga, Komisija smatra da je ta odredba u skladu s obvezama Europske unije u okviru WTO-a. Komisija smatra da, kako je pojašnjeno u predmetu DS473 EU-biodizel (Argentina), odredbe osnovne uredbe koje se općenito upotrebljavaju za sve članice WTO-a, posebno članak 2. stavak 5. drugi podstavak osnovne uredbe, dopuštaju upotrebu podataka iz trećih zemalja koji su odgovarajuće prilagođeni, ako je takvo prilagođavanje potrebno i utemeljeno. Naposljetku, Komisija podsjeća da se spor DS473 EU-biodizel (Argentina) nije odnosio na primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, koji u ovom ispitnom postupku čini relevantnu pravnu osnovu za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

                     (108)

                     Komisija je ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je to učinila na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom je analizom obuhvaćeno ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući predmetni proizvod.

               3.3.1.2.   Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u NRK-u

                     (109)

                     Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i služi kao temelj za upravljanje gospodarstvom NRK-a. Temeljno je načelo sljedeće: „socijalističko javno vlasništvo proizvodnih sredstava, točnije vlasništvo cijelog naroda i kolektivno vlasništvo radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu smatra se „pokretačkom silom nacionalnog gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (24). Stoga opći ustroj kineskoga gospodarstva ne samo da omogućuje znatne državne intervencije u gospodarstvo, nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim vlasništvom prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (25).

                     (110)

                     Osim toga, u skladu s kineskim zakonodavstvom socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine (KPK). Strukture kineske države i KPK-a međusobno su povezane na svakoj razini (pravnoj, institucionalnoj, osobnoj) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (26). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom NRK-a. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

                     (111)

                     Kineska država provodi intervencionističku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (27). Kineska tijela vlasti primjenjuju mnogobrojne ekonomske intervencijske instrumente, uključujući sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja.

                     (112)

                     Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjer kineskog gospodarstva određuje složeni sustav industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u toj zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Planovi na pokrajinskoj razini detaljni su, dok se u nacionalnim planovima određuju širi ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju postići. Izričiti proizvodni ciljevi bili su uobičajeni u prošlim planskim ciklusima, a sad ih sadržavaju samo određeni planovi. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti moraju djelotvorno prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnosti koja je određena sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.3.1.5.) (28).

                     (113)

                     Drugo, na razini dodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu NRK-a prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve vladine industrijske politike umjesto da prvenstveno ocijene gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.3.1.8.) (29). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava kao što su tržišta dionica, tržišta obveznica, tržišta privatnog vlasničkog kapitala itd. Uz bankarski sektor i ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (30).

                     (114)

                     Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvu javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje drugih ciljeva politike osim gospodarske učinkovitosti, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. Primjenjivim zakonodavstvom izričito se propisuje da se javna nabava provodi kako bi se lakše ostvarili ciljevi određeni u državnim politikama. No priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (31). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Tijela provode provjere ulaganja te primjenjuju različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važan instrument potpore ciljevima industrijske politike, kao što su zadržavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili jačanje domaće industrije (32).

                     (115)

                     Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim aksiomima kojima se predviđaju i potiču raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (33).

               3.3.1.3.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice

                     (116)

                     U NRK-u su poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom države, odnosno poduzeća koja država politički nadzire ili im pruža smjernice, ključan dio kineskog gospodarstva.

                     (117)

                     Kineska vlada i KPK održavaju strukture preko kojih imaju stalan utjecaj na poduzeća, osobito ona u državnom vlasništvu. Država (a u mnogim aspektima i KPK) ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća u državnom vlasništvu provode opće gospodarske politike nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u donošenju operativnih odluka. To se u pravilu postiže rotacijom kadrova između državnih tijela i poduzeća u državnom vlasništvu, prisutnošću članova partije u izvršnim tijelima poduzeća u državnom vlasništvu i partijskih ćelija u društvima (vidjeti i odjeljak 3.3.1.4.) te oblikovanjem korporativne strukture u sektoru poduzeća u državnom vlasništvu (34). Zauzvrat, poduzeća u državnom vlasništvu imaju poseban status u kineskom gospodarstvu koji im donosi niz gospodarskih koristi, ponajprije zaštitu od tržišnog natjecanja i povlašteni pristup relevantnim ulaznim elementima, uključujući financiranje (35).

                     (118)

                     U sektoru tkanina od staklenih vlakana i rovinga od staklenih vlakana kineska vlada i dalje u vlasništvu ima znatan udio društava. Država ima znatne udjele u objema skupinama proizvođača u uzorku, grupaciji CNBM i grupaciji Yuntianhua, koje su najveći proizvođači tkanina od staklenih vlakana i rovinga od staklenih vlakana u Kini. Ta društva čine oko 68 % ukupnog proizvodnog kapaciteta industrije staklenih vlakana u Kini, što uključuje tkanine od staklenih vlakana i roving od staklenih vlakana (36).

                     (119)

                     S obzirom na učestale državne intervencije u industriji tkanina od staklenih vlakana i visok udio poduzeća u državnom vlasništvu u tom sektoru, čak ni proizvođači u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u skladu s tržišnim uvjetima. Naime, i javna i privatna poduzeća u sektoru tkanina od staklenih vlakana podliježu nadzoru i smjernicama politike kako je utvrđeno u odjeljku 3.3.1.5. To vrijedi i za sektor rovinga od staklenih vlakana, u kojem se proizvodi glavna sirovina za tkanine od staklenih vlakana.

               3.3.1.4.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

                     (120)

                     Osim što kontrolira gospodarstvo preko poduzeća u državnom vlasništvu te drugim alatima, NRK može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u društvima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (37), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (38)), a društvo mora omogućiti potrebne uvjete za rad te partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege (39). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (40). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače tkanina od staklenih vlakana i dobavljače njihovih ulaznih elemenata.

                     (121)

                     Konkretno u sektoru tkanina od staklenih vlakana, kako je već istaknuto, mnogi proizvođači tkanina od staklenih vlakana u državnom su vlasništvu. Dokazi u povjerljivoj dokumentaciji upućuju i na prisutnost države u proizvođačima izvoznicima u uzorku i na njezinu sposobnost da utječe na odluke društva te u konačnici i na cijene ili troškove. Budući da se određeni elementi koji to potkrepljuju nalaze u statutu ili drugim dokumentima povjerljive prirode, zasebno su otkriveni predmetnoj strani.

                     (122)

                     Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.3.1.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (41). Stoga prisutnost države u društvima, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu, u sektoru tkanina od staklenih vlakana i drugim sektorima (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih materijala) omogućava kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove.

               3.3.1.5.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

                     (123)

                     Smjerom kineskoga gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Zbog sustava planiranja u NRK-u resursi se općenito usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se dodjeljuju u skladu s tržišnim silama (42).

                     (124)

                     Industrija tkanina od staklenih vlakana smatra se važnom industrijom koju podupire kineska vlada. To potvrđuju brojni planovi za razvoj industrije, kao što su 13. petogodišnji plan za gospodarski i društveni razvoj NRK-a i inicijativa Made in China 2025 (43).

                     (125)

                     Nadalje, tkanine od staklenih vlakana često se spominju u okviru „novih materijala”. U planu inicijative Made in China 2025 (44) opisuje se sektor 9., „novi materijali”, i njegove potkategorije, uključujući napredne temeljne materijale (točka 9.1.), ključne strateške materijale (točka 9.2.), što uključuje vlakna i kompozitne materijale visokih performansi i nove energetske materijale (45).

                     (126)

                     Osim toga, kao nastavak na plan inicijative Made in China 2025, popis deset strateških sektora dorađen je u studenome 2016. u Katalog četiriju ključnih sastavnica koji je objavilo Nacionalno savjetodavno vijeće za proizvodnu strategiju (NMSAC), savjetodavna skupina Nacionalne vodeće male skupine za izgradnju nacionalne proizvodne snage. Svaki od deset strateških sektora u tom je katalogu podijeljen na četiri poglavlja: i. ključni osnovni rezervni dijelovi, ii. ključni osnovni materijali, iii. napredni osnovni postupci/tehnologije i iv. platforme industrijske tehnologije. Staklena vlakna razvrstana su u sektor 7.: električna oprema, točka II. osnovni materijal: podtočka 16. izolacijske ploče od staklenih vlakana i u sektor 9.: novi materijali, točka II. ključni osnovni materijali, podtočke 10. vlakna, monomeri i kompozitni materijali visokih performansi i 24. materijali na bazi stakla.

                     (127)

                     U 13. petogodišnjem planu za gospodarski i društveni razvoj NRK-a u nekoliko se navrata spominju novi materijali: „Napredovat ćemo brže kako bismo ostvarili pomake u ključnim tehnologijama u područjima kao što su sljedeća generacija informacijske i komunikacijske tehnologije, nova energetika, novi materijali […]” (46). Planom je nadalje predviđeno provođenje projekata povezanih s istraživanjem, razvojem i primjenom ključnih novih materijala (47).

                     (128)

                     U planu inicijative Made in China 2025 naveden je popis od deset strateških sektora koje kineska vlada smatra ključnim industrijama. Novi materijali, jedan od deset navedenih strateških sektora, ostvaruju koristi koje proizlaze iz mehanizama potpore navedenih u tom dokumentu, a koji među ostalim uključuju politike financijske potpore, fiskalne politike i politike oporezivanja te nadzor i potporu državnog vijeća (48).

                     (129)

                     Proizvodi od vlakana isto se tako izričito spominju u Katalogu smjernica za prilagodbu industrijske strukture (NDRC, izdanje iz 2011.), dokumentu u kojem je u poglavlju o građevinskim materijalima i tekstilu naveden popis industrija koje ostvaruju pravo na povlašteno financiranje, kako slijedi:
                     „Građevinski materijali:

                        […]

                                    6.

                                 Tehnologija izvlačenja za kadne peći za bezalkalno staklo te tehnološki razvoj i proizvodnja staklenih vlakana visokih performansi i proizvoda s godišnjim obujmom do 50 000 tona

                        Tekstil:

                        […]

                                 4.

                                 Razvoj i proizvodnja organskih i anorganskih vlakana i proizvoda visokih performansi … i staklenih vlakana visoke čvrstoće (HT-AR), među ostalim)

                        […]

                                    6.

                                 Upotreba novih i brzih tehnologija predenja, kao što su kompaktno predenje, predenje malog zakretnog momenta, siro predenje, prstenasto predenje, za proizvodnju miješane pređe od više tipova vlakana i upotreba opreme za automatizaciju, kao što je oprema za automatsko navijanje, fino navijanje, integrirano skidanje, za proizvodnju visokokvalitetne pređe

                        […]

                                    9.

                                 Proizvodnja industrijskog tekstila koji ispunjava potražnju nacionalnog gospodarstva u različitim područjima, upotrebom tkanog kompozita, netkanog kompozita, višeslojnog izravnog kompozita, dugotrajne višenamjenske završne obrade i drugih visokotehnoloških metoda.”

                     (130)

                     Osim toga, u „Katalogu smjernica za prilagodbu industrijske strukture iz 2011.” (Odluka br. 9.) kao poticana industrija izričito se navodi „izvlačenje E-staklenih vlakana u pećima […], razvoj i proizvodnja staklenih vlakana visokih performansi i proizvoda od tih vlakana”.

                     (131)

                     Tkanine od staklenih vlakana i roving od staklenih vlakana usto su obuhvaćeni Planom razvoja industrije građevinskih materijala za razdoblje 2016.–2020., kojim se među ostalim predviđaju tranzicija industrije građevinskih materijala „od velike industrije do snažne industrije” i optimizacija struktura građevinskog sektora, bolja sigurnost opskrbe ključnim materijalima, veća razina koncentracije u industriji, ali i poboljšanje međunarodne konkurentnosti (49). Planom su predviđeni kvantitativni razvojni ciljevi, kontrola vlade nad proizvodnim kapacitetom, podrobni proizvodni ciljevi, zemljopisna distribucija industrije u različitim provincijama NRK-a, sigurnost opskrbe, razvoj specifičnih industrija, kontrola vlade i utjecaj na poduzeća te mjere potpore industriji (50). To svjedoči o snažnoj prisutnosti i intervencijama države u industriji staklenih vlakana.

                     (132)

                     13. petogodišnji plan za industriju vlakana i kompozitnih materijala (51) plan je koji je posebno usmjeren na industriju vlaknastih materijala. Očito je da služi kao smjernica za razvoj tog sektora, a primjerice u odjeljku III.3. utvrđuju se sljedeći ciljevi:
                     „Aktivno integrirati i modernizirati uzlaznu i silaznu razinu industrijskog lanca radi održavanja zdravog i stabilnog razvoja industrije vlakana i kompozitnih materijala: poticati velike talionice stakla s kadnim pećima da sustavno provode strategiju razvoja „djeluj globalno” i uvode modele globalnih proizvodnih kapaciteta. Na toj osnovi: – zadržati nisku razinu kontrole nad stopom rasta obujma domaće proizvodnje staklenih vlakana; – istodobno smanjivati omjer izvoza domaćih staklenih vlakana i proizvoda, – aktivno prilagođavati strukture proizvoda, […] – aktivno prilagođavati strukture proizvoda i usmjeravati poduzeća prema provođenju diferenciranog razvoja, snažno razvijati proizvodnju visoko prerađenih proizvoda od staklenih vlakana, proširiti veličinu tržišta proizvoda od vlakana i kompozitnih materijala u područjima primjene u srednjem i visokom segmentu tržišta i poboljšati kvalitetu proizvoda i dodanu vrijednost. Osigurati godišnju stopu rasta glavnog poslovnog prihoda industrije vlakana i kompozitnih materijala na razini višoj od stope rasta nacionalnog BDP-a za približno 5–6 postotnih bodova, tj. od 2020. ukupan prihod poduzeća iznad utvrđene veličine dostići će 500 milijardi juana, tj. udvostručit će se u odnosu na situaciju krajem 12. petogodišnjeg plana.” (52).

                     (133)

                     Nadalje, u odjeljku IV.3.4. tog plana utvrđuje se temelj za vladino upravljanje poduzećima i cijelom industrijom:

                        „Usmjeravati različite vrste poduzeća da se uključe u diferencirane operacije, uzimajući pritom u obzir njihove pojedinačne prednosti i specifične tržišne segmente. Prije svega je potrebno usmjeriti mala i srednja poduzeća da slijede put rasta koji se sastoji od popunjavanja određenih praznina, postojanja malih poduzeća koja su komplementarna velikima, razmatranja specijalizacija kao puta prema uspjehu. Zahvaljujući diferenciranim operacijama, izbjegnuto je tržišno natjecanje razmjera među velikim poduzećima, a izbjegava se i tržišno natjecanje među sličnim poduzećima, čime se uklanja tržište jeftinog tržišnog natjecanja. Istodobno, uz specijaliziranu proizvodnju, mala i srednja poduzeća isto tako mogu zaslužiti poštovanje i pozornost velikih poduzeća, uspostaviti blisku suradnju s velikim poduzećima i djelotvorno podupirati i promicati razvoj velikih poduzeća.”

                     (134)

                     Kako je objašnjeno u Izvješću, industrijska su udruženja blisko povezana s državom, ponajviše zbog rastuće važnosti KPK-a u tim udruženjima (53). Dakle, odredbe iz odjeljka IV.3.6. tog plana isto tako upućuju na intervencije države u proizvodnju vlakana, među ostalim i u sektoru tkanina od staklenih vlakana:
                     „[Udruženje je dužno:]

                                 —

                                    pomoći vladi u oblikovanju i provođenju industrijske politike, kako bi se osigurao pravilan razvoj sektora,

                                 —

                                    osigurati djelotvornu provedbu sustava ulaska na tržište i upravljanja sektorom staklenih vlakana i istodobno istražiti i uvesti sustav ulaska na tržište i sustav upravljanja koji je primjenjiv na sektor kompozitnih materijala,

                                 —

                                    utvrditi i uvesti sustave upravljanja sektorom i unosom radi

                                             —

                                                djelotvornog ograničavanja udvostručavanja na nižim razinama,

                                             —

                                                jačati svijest o samodisciplini poduzeća, ali i o perspektivama tog sektora,

                                             —

                                                poticati uklanjanje zastarjelih proizvodnih kapaciteta te preobrazbu i modernizaciju sektora,

                                             —

                                                održavati zdravo i pravilno tržišno natjecanje i pravilan razvoj sektora,

                                 —

                                    voditi računa o potrebama sektora u pogledu razvoja, nastojati utvrditi poticajne politike i mjere, usmjeravati pravilan razvoj sektora,

                                 —

                                    aktivno nastojati ostvariti povrat poreza na izvoz za visoko prerađene proizvode od staklenih vlakana i usmjeravati pravilan razvoj industrije visoko prerađenih staklenih vlakana,

                                 —

                                    aktivno nastojati ostvariti uvođenje i poboljšanje stopa poreza na uvoz i izvoz za vlakna i kompozitne materijale kako bi se pružili poticaji rastu izvoza proizvoda od kompozitnih materijala s visokom dodanom vrijednošću.”

                     (135)

                     NRK je aktivno promicao industriju tkanina od staklenih vlakana i rovinga od staklenih vlakana na različitim razinama vlade, a primjer lokalne inicijative koja obuhvaća jedno od društava u uzorku može se pronaći u 13. petogodišnjem planu za gospodarski i društveni razvoj grada Jiujianga:

                        „Odjeljak III 2.2. Djelotvorno provesti plan razvoja za strateške industrije i industrije u nastajanju

                                 —

                                    Novi materijali:

                                    […]

                                 —

                                    proširiti i podupirati lanac industrije novih materijala, poticati razvoj industrijskih klastera novih materijala,

                                 —

                                    osloniti se na zonu gospodarskog razvoja Jiujianga, industrijski park okruga Jiujiang Chihu, industrijski park Yongxiu Xinghuo i bazu za proizvodnju vlakana Lushan te se usredotočiti na razvoj novih materijala od organskog silicija, kompozitnih materijala od staklenih vlakana, novih materijala od biovlakana, novih materijala od metala i novih materijala od grafena,

                                    […]

                                 —

                                    aktivno poticati JUSHI GROUP, Shengxiang Electronics, Cabot Chemical Industry i druga vodeća poduzeća u pogledu razvoja koji se temelji na inovacijama, aktivnih veza s tržištem, istraživanja i razvoja novih područja primjene staklenih vlakana i kompozitnih novih materijala kako bi se ubrzala preobrazba i modernizacija industrije staklenih vlakana” (54).

                     (136)

                     Kad je riječ o sirovinama, za proizvođača koji nije vertikalno integriran i koji surađuje glavna je sirovina roving od staklenih vlakana, koji čini više od 70 % ukupnog troška proizvodnje. U prethodnom antisubvencijskom ispitnom postupku o rovingu od staklenih vlakana već je utvrđeno da kineska vlada u znatnoj mjeri subvencionira tu industriju i da su u njoj stoga prisutni poremećaji. Utvrđeno je da industrija rovinga od staklenih vlakana ostvaruje koristi od povlaštenih zajmova, poreznih olakšica u okviru programa za „poduzeća visoke i nove tehnologije”, programa za neizravne poreze i uvozne carine te ustupanja prava na korištenje zemljištem (55).

                     (137)

                     Vertikalno integrirani proizvođači upotrebljavaju velik broj čimbenika proizvodnje, među kojima su isto tako prisutni poremećaji. Primjerice plin, jedan od važnih čimbenika proizvodnje, uglavnom proizvode poduzeća u državnom vlasništvu (96 % prirodnog plina kontroliraju China National Petroleum Corporation („CNPC”), China Petroleum & Chemical Corporation („Sinopec”) i China National Offshore Oil Corporation („CNOOC”)), a cijene plina regulira Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme („NDRC”) (56). Kvarc, kaolin i fluorit, druge važne sirovine u proizvodnji tkanina od staklenih vlakana, obuhvaćeni su 13. petogodišnjim planom za mineralne resurse, a kvarc i kaolin uključeni su osim toga i u 13. petogodišnji plan za industriju građevinskih materijala. Tim dvama planovima općenito se utvrđuje kontrola vlade nad industrijom, određuju se standardi obujma rudarenja koji se, među ostalim, primjenjuju posebno na kvarc, potiču se reforme poduzeća u državnom vlasništvu, predviđaju se brojne mjere potpore i intervencije vlade u privatnim inicijativama. Utvrđeno je da su vladine intervencije bile usmjerene na aluminijev oksid u pokrajini Hebei, gdje je bio dio popisa ključnih ulagačkih projekata i Plana razvoja industrije novih materijala u pokrajini Hebei za 2016., u kojem je potpora države navedena kao sredstvo kojim će se ostvariti predviđena količina proizvodnje (57). Natrijev karbonat obuhvaćen je 13. petogodišnjim planom za petrokemijsku i kemijsku industriju, u kojem je utvrđeno da bi država trebala imati kontrolu nad proizvodnim kapacitetom: „strogo kontrolirati nova povećanja kapaciteta u sektorima s prekomjernim kapacitetima, kao što su […], natrijev karbonat, […]” (58). Dolomit je još jedan čimbenik proizvodnje koji podliježe državnoj potpori u NRK-u i jedna je od poticanih industrija autonomne regije Unutarnje Mongolije u Katalogu stranih ulaganja za središnju i zapadnu Kinu. Polipropilen isto tako prima potporu vlade, kako je navedeno u NDRC-ovu Katalogu smjernica za prilagodbu industrijske strukture: „nova gradnja proizvodnih jedinica polipropilena s godišnjom proizvodnjom od manje od 70 000 tona (kontinuiranim postupkom i serijskim postupkom” (59) i u 13. petogodišnjem planu za petrokemiju pokrajine Hebei: „Optimizacija industrije: do 2020. [Hebei će] […] osigurati nastanak industrijskih klastera sintetičkih materijala usmjerenih na PVC, kaprolaktam (najlon), TDI, MDI (poliuretan), polipropilen, […]” (60).

                     (138)

                     Ukratko, kineska vlada uspostavila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju rovinga od staklenih vlakana koji kao glavnu sirovinu u proizvodnji predmetnog proizvoda upotrebljavaju proizvođači koji nisu vertikalno integrirani, ali i brojnih sirovina koje vertikalno integrirani proizvođači upotrebljavaju u proizvodnji tkanina od staklenih vlakana. Takvim se mjerama onemogućava normalno djelovanje tržišnih sila.

               3.3.1.6.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

                     (139)

                     Prema podacima u dokumentaciji kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tomu to što se, iako se kinesko stečajno pravo službeno temelji na načelima koja su slična načelima primijenjenima u stečajnim pravima drugih zemalja, kineski sustav redovito nedovoljno provodi. S obzirom na veličinu gospodarstva te zemlje broj stečaja izrazito je malen, a jedan je od razloga niz nedostataka u stečajnim postupcima koji praktično služe za odvraćanje od pokretanja stečaja. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti te često izravno utječe na ishod tih postupaka (61).

                     (140)

                     Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu nad zemljištem i pravima na korištenje zemljištem u NRK-u (62). Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Ustupanje tih prava i dalje ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava na korištenje zemljištem po tržišnim cijenama, na primjer, uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju te određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (63). Osim toga, tijela pri raspodjeli zemljišta (64) često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova.

                     (141)

                     Baš kao i drugi sektori kineskoga gospodarstva, proizvođači tkanina od staklenih vlakana podliježu uobičajenim odredbama kineskih zakona o stečaju, o trgovačkim društvima i o vlasništvu. Zbog toga su i ta društva podložna poremećajima „odozgo”, koji su posljedica diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu. U ovom se ispitnom postupku nije otkrilo ništa što bi dovelo u pitanje te nalaze. Stoga je Komisija preliminarno zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način, što dovodi do poremećaja kada se omogućuje nastavak poslovanja insolventnih društava te pri ustupanju zemljišta u NRK-u. Čini se da su ta razmatranja, koja se temelje na raspoloživim dokazima, u potpunosti primjenjiva i na sektor tkanina od staklenih vlakana.

                     (142)

                     Komisija je u kontekstu svega navedenoga zaključila da je došlo do diskriminatorne primjene ili neodgovarajućeg izvršavanja zakonodavstva o stečaju i o vlasništvu u sektoru tkanina od staklenih vlakana, što se odnosi i na predmetni proizvod.

               3.3.1.7.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

                     (143)

                     Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u NRK-u jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. NRK nije ratificirao niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada („ILO”), posebno onih koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (65). U skladu s nacionalnim pravom djeluje samo jedna sindikalna organizacija. Međutim, ta organizacija nije nezavisna od državnih tijela i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (66). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, kojim je pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima ograničen na lokalne stanovnike određenog administrativnog područja. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kada je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (67). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u NRK-u.

                     (144)

                     Rad čini važan čimbenik proizvodnje za tkanine od staklenih vlakana. Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da se od 5 % do 25 % ukupnog troška proizvodnje odnosi na rad.

                     (145)

                     Nisu dostavljeni nikakvi dokazi o tome da sektor tkanina od staklenih vlakana ne podliježe opisanom kineskom sustavu radnog prava. Stoga poremećaji u području troškova plaća u jednakoj mjeri izravno (kada je riječ o proizvodnji predmetnog proizvoda ili glavne sirovine za njegovu proizvodnju) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) utječu na sektor tkanina od staklenih vlakana.

               3.3.1.8.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima koja odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

                     (146)

                     Na pristup kapitalu poduzeća u NRK-u utječu različiti poremećaji.

                     (147)

                     Prvo, za kineski financijski sustav karakterističan je snažan položaj banaka u državnom vlasništvu (68), koje pristup financijskim sredstvima ne odobravaju samo na temelju gospodarske održivosti projekta nego i drugih kriterija. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje KPK) (69) te kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Pritom banke moraju ispuniti izričitu pravnu obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i društvenog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (70). Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su zbog nečeg drugog važni (71).

                     (148)

                     Iako se uviđa da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka trgovinske zaštite, upućuju na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata.

                     (149)

                     Nadalje, rejting obveznica i kreditni rejting često se iskrivljuju zbog različitih razloga, među ostalim i zbog činjenice da na procjenu rizika utječu strateška važnost nekog poduzeća za kinesku vladu i snaga bilo kakvog implicitnog jamstva vlade. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (72).

                     (150)

                     Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su zbog nečeg drugog važni (73). To dovodi do sklonosti kreditiranja poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

                     (151)

                     Drugo, troškovi posudbe umjetno se održavaju na niskoj razini kako bi se potakao rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer je za to nedavni rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju.

                     (152)

                     Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Naime, udio kreditiranja po referentnoj stopi ili stopi nižoj od nje iznosi 45 % u ukupnom kreditiranju, a sve je češće odobravanje ciljanih kredita s obzirom na to da se njihov udio znatno povećao od 2015. unatoč pogoršanju gospodarskih uvjeta. Umjetno niske kamatne stope dovode do preniskih cijena te time do prekomjernog korištenja kapitala.

                     (153)

                     Opći kreditni rast u NRK-u upućuje na sve lošiju učinkovitost raspodjele kapitala bez ikakvih znakova ograničavanja kredita koji bi se mogli očekivati u okruženju nenarušenog tržišta. Zbog toga je posljednjih godina zabilježen nagli porast broja loših kredita. Suočena s rastućim brojem rizičnih dugova kineska je vlada odlučila izbjeći neispunjenje obveza. Stoga se rješavanju problema loših dugova pristupilo odgodom otplate duga, čime su se stvorila tzv. „zombi” poduzeća, ili prijenosom vlasništva nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije uklonjen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci.

                     (154)

                     U biti, unatoč nedavnim mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u NRK-u utječu znatni poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveprisutne uloge države na tržištima kapitala.

                     (155)

                     Nisu dostavljeni dokazi da prethodno opisana vladina intervencija u financijskom sustavu ne bi imala učinak na sektor tkanina od staklenih vlakana. Naime, nalazi iz antisubvencijskog ispitnog postupka o rovingu od staklenih vlakana, koji je u velikoj mjeri obuhvatio i vertikalno integrirane proizvođače tkanina od staklenih vlakana, pokazali su da su proizvođači rovinga od staklenih vlakana iz NRK-a ostvarili koristi od povlaštenih zajmova, koje su im odobrile i banke u državnom vlasništvu i privatne banke (74). Stoga znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu i na tržišne uvjete na svim razinama. Proizvođači izvoznici u uzorku pozajmljuju znatne iznose od banaka i time potencijalno ostvaruju koristi od povlaštenih politika i tog poremećaja.

               3.3.1.9.   Sustavnost opisanih poremećaja

                     (156)

                     Komisija je primijetila da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se činjenice o kineskom sustavu opisanom u odjeljcima od 3.3.1.1. do 3.3.1.5. i u dijelu A Izvješća te njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za faktore proizvodnje opisane u odjeljcima od 3.3.1.6. do 3.3.1.8. i u dijelu B Izvješća.

                     (157)

                     Komisija podsjeća da su za proizvodnju tkanina od staklenih vlakana potrebni brojni različiti ulazni elementi. Dokazi u dokumentaciji pokazuju da su proizvođači izvoznici u uzorku nabavljali više od 96 % svojih ulaznih elemenata u NRK-u. Kada proizvođači tkanina od staklenih vlakana kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih materijala zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmljivati novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspoređivanju kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

                     (158)

                     Stoga ne samo da domaće prodajne cijene tkanina od staklenih vlakana nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Naime, opisane vladine intervencije povezane s raspoređivanjem kapitala, zemljištem, radnom snagom, energijom i sirovinama provode se u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element proizveden u NRK-u spajanjem niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente za ulazne materijale i tako dalje. Kineska vlada i proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili.

                     (159)

                     Jedan proizvođač izvoznik u uzorku tvrdio je da u Kini ne postoje poremećaji u pogledu kupnje materijala i kupnje energije za proizvodnju tkanina od staklenih vlakana i drugih proizvoda jer se njihove cijene oblikuju djelovanjem tržišnih sila. Taj proizvođač izvoznik zatražio je od Komisije da upotrijebi stvarne troškove nabave materijala i energije za izračun uobičajene vrijednosti ili da temelji uobičajenu vrijednost na stvarnim domaćim prodajnim cijenama tkanina od staklenih vlakana u Kini.

                     (160)

                     Proizvođač izvoznik nije predočio nikakve dokaze koji dokazuju da ne postoje poremećaji u pogledu njegove nabave materijala i energije za proizvodnju tkanina od staklenih vlakana. Ta je tvrdnja stoga odbačena s obzirom na nalaze ispitnog postupka navedene u uvodnim izjavama od 98. do 162.

               3.3.1.10.   Zaključak

                     (161)

                     Analiza iz odjeljaka od 3.3.1.2. do 3.3.1.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji NRK-a općenito u vlastitom gospodarstvu i u sektoru tkanina od staklenih vlakana, pokazala je da cijene ili troškovi predmetnog proizvoda, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

                     (162)

                     Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je utvrđeno u sljedećem odjeljku.

                     (163)

                     Nakon konačne objave društvo Taishan smatralo je da za proizvod iz ispitnog postupka nisu utvrđeni znatni poremećaji na tržištu jer u Izvješću nije bilo zasebnog poglavlja o sektoru tkanina od staklenih vlakana i sektoru staklenih vlakana. Društvo je smatralo i da se dokazi iz Izvješća odnose na prosinac 2017. i u međuvremenu nisu ažurirani.

                     (164)

                     Komisija je napomenula da postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije povezano s postojanjem posebnog sektorskog poglavlja o proizvodu iz ispitnog postupka. U Izvješću se opisuju različite vrste poremećaja prisutnih u NRK-u koji su međusektorski i primjenjivi u cijelom kineskom gospodarstvu te utječu na cijene i/ili sirovine i troškove proizvodnje proizvoda iz ispitnog postupka. Kako je objašnjeno u prethodnom odjeljku 3.3.1.5., u industriji staklenih vlakana dolazi do niza vladinih intervencija opisanih u Izvješću (pokrivenost petogodišnjim planovima i drugim dokumentima, poremećaji u vezi sa sirovinama, financijski poremećaji itd.), koje su izričito navedene i na koje se upućuje u ovoj Uredbi. Osim toga, pored znatnih poremećaja koji su već sadržani u Izvješću u uvodnim izjavama od 124. do 138. ove Uredbe detaljno je naveden niz poremećaja u sektoru staklenih vlakana i/ili sirovina i ulaznih materijala. Okolnosti na tržištu te temeljne politike i planovi koji dovode do znatnih poremećaja i dalje se primjenjuju na sektor staklenih vlakana i na njegove troškove proizvodnje, unatoč objavi Izvješća u prosincu 2017. Nijedna stranka nije dostavila nikakve dokaze koji bi upućivali na suprotni zaključak. Osim toga, dodatni dokazi o znatnim poremećajima iz uvodnih izjava od 98. do 160. još su uvijek valjani i nijedna stranka nije dostavila nikakve dokaze koji bi upućivali na suprotni zaključak. Te su tvrdnje stoga odbačene.

                     (165)

                     Tijekom saslušanja koje je održano nakon konačne objave grupacija Yuntianhua tvrdila je da ne postoje dokazi o znatnim poremećajima u vezi s njom. To trgovačko društvo tvrdilo je da se u članku 2. stavku 6.a osnovne uredbe od Komisije zahtijeva da provede zasebnu procjenu postojanja znatnih poremećaja po trgovačkom društvu. Tvrdilo je i da, s obzirom na to da su oni vertikalno integrirani proizvođač, njihov postupak proizvodnje nije započinjao s rovingom od staklenih vlakana, nego sa sirovinama za njegovu proizvodnju. Stoga je Komisija pri izračunu uobičajene vrijednosti trebala uzeti u obzir te sirovine.

                     (166)

                     Proizvođač izvoznik nije dostavio nikakve dokaze koji bi upućivali na to da njegove cijene ili troškovi za tkaninu od staklenih vlakana, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu bili narušeni. Nadalje, Komisija napominje da se postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe utvrđuje na razini zemlje. Ako se utvrdi postojanje znatnih poremećaja, odredbe članka 2. stavka 6.a primjenjuju se na sve proizvođače izvoznike u NRK-u. U svakom slučaju, istom odredbom osnovne uredbe proizvođačima izvoznicima omogućuje se da dokažu da na njihove domaće troškove ne utječu znatni poremećaji i u tom slučaju se ti troškovi upotrebljavaju za izračun uobičajene vrijednosti. Stoga je, s obzirom na nalaze ispitnog postupka navedene u uvodnim izjavama od 98. do 162. i u nedostatku dokaza da se ti nalazi ne primjenjuju na domaće troškove tog proizvođača izvoznika, ta tvrdnja odbačena. U svakom slučaju, u ispitnom je postupku utvrđeno postojanje znatnih međusektorskih poremećaja koji utječu na proizvodnju predmetnog proizvoda i/ili njegovih ulaznih materijala te su stoga u svakom slučaju pogođeni tim znatnim poremećajima bez obzira na to započinju li proizvođači proizvodnju s rovingom od staklenih vlakana ili imaju potpuno integriranu proizvodnju.

                     (167)

                     Stoga su potvrđeni zaključci iz uvodne izjave 162.

               3.3.2.   Reprezentativna zemlja

         3.3.2.1.   Opće napomene

                     (168)

                     Reprezentativna zemlja odabrana je na temelju sljedećih kriterija:

                                 —

                                 sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u. U tu je svrhu Komisija iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a (75);

                                 —

                                 proizvodnja proizvoda iz postupka ispitnog postupka u toj zemlji (76);

                                 —

                                 dostupnost relevantnih javnih podataka u toj zemlji;

                                 —

                                 ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to moguće, daje zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

                     (169)

                     Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 93. do 95., Komisija je zainteresiranim stranama stavila na raspolaganje dvije bilješke za dokumentaciju (77) o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti.

                     (170)

                     Jedan je proizvođač izvoznik u uzorku u svojem podnesku od 8. travnja 2019. tvrdio da Komisija ne bi trebala započeti s traženjem alternativnih izvora za utvrđivanje uobičajene vrijednosti kineskih proizvođača izvoznika zato što još nije dokazano da u NRK-u postoje znatni poremećaji troškova i cijena za proizvodnju i prodaju tkanina od staklenih vlakana.

                     (171)

                     Pritužba je sadržavala dostatne dokaze koji upućuju na znatne poremećaje u NRK-u na temelju članka 5. stavka 9. u vezi s člankom 2. stavkom 6.a točkama (a), (b) i (e) osnovne uredbe. Komisija je stoga u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) obvezna prikupiti svoje izvore o mogućim primjerenim reprezentativnim zemljama u slučaju da se ispitnim postupkom potvrdi postojanje znatnih poremećaja. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

               3.3.2.2.   Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u

                     (172)

                     U Bilješci iz ožujka 2019. Komisija je utvrdila sljedeće četiri zemlje: Brazil, Meksiko, Rusku Federaciju i Tursku, za koje Svjetska banka smatra da su zemlje na sličnom stupnju gospodarskog razvoja kao NRK, tj. na temelju bruto nacionalnog dohotka („BND”) razvrstane su u kategoriju zemalja s „višim srednjim dohotkom”.

                     (173)

                     Jedan proizvođač izvoznik u uzorku napomenuo je u svojem podnesku od 8. travnja 2019. da su prema bazi podataka o BND-u Svjetske banke i Brazil i Meksiko bliži NRK-u u pogledu BND-a (bruto nacionalnog dohotka) po stanovniku. Nadalje, napomenuo je da Turska ima mnogo viši BND od ostalih četiriju zemalja (uključujući i NRK) i da Ruska Federacija ima viši BND po glavi stanovnika od NRK-a, ali niži od Turske. Stoga se činilo da su Brazil i Meksiko, prema tvrdnjama tog proizvođača izvoznika u uzorku, bolji izbor za taj kriterij od Ruske Federacije i Turske.

                     (174)

                     Kad je riječ o izračunu uobičajene vrijednosti u slučaju zemalja sa znatnim poremećajima, člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe utvrđeno je da Komisija može upotrijebiti reprezentativnu zemlju koja ima sličnu razinu gospodarskog razvoja kao zemlja izvoznica. Komisija se ujedno može služiti nenarušenim međunarodnim cijenama, troškovima ili referentnim vrijednostima ili drugim odgovarajućim informacijama. Kako bi u svakom predmetu odredila koje zemlje imaju sličnu razinu gospodarskog razvoja kao zemlja izvoznica, Komisija se služi zemljama koje je Svjetska banka razvrstala u istu kategoriju dohotka. Ta baza podataka omogućava Komisiji da ima dovoljan broj potencijalnih primjerenih zemalja na sličnom stupnju razvoja iz kojeg može odabrati najprikladniju reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

                     (175)

                     Osnovnom uredbom ne zahtijeva se da BND reprezentativne zemlje bude najbliži stvarnom BND-u zemlje izvoznice. Stoga činjenica da BND po stanovniku neke zemlje može biti bliži BND-u NRK-a od neke druge zemlje nije odlučujući čimbenik koji utječe na odabir primjerene reprezentativne zemlje. Relevantna kategorija Svjetske banke u ovom je slučaju obuhvaćala zemlje s višim srednjim dohotkom, a među koje se ubraja i NRK. Iako je točno da Turska ima najviši BND, sve četiri zemlje imaju sličnu razinu gospodarskog razvoja kao NRK i smatralo se da ispunjavaju kriterij utvrđen u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

                     (176)

                     Komisija je stoga smatrala da su sve četiri utvrđene moguće reprezentativne zemlje jednako usporedive s NRK-om u pogledu gospodarskog razvoja, kako je navedeno u Bilješci iz rujna 2019.

                     (177)

                     Isti proizvođač izvoznik u uzorku ponovio je u podnesku od 16. rujna 2019. svoje tvrdnje opisane u uvodnoj izjavi 173. i usto se pozvao na dva prethodna antidampinška ispitna postupka o uvozu toplovaljanog čeličnog žmurja (talpi) iz NRK-a i uvozu određenih organski prevučenih proizvoda od čelika iz NRK-a (78) u kojima je Komisija namjeravala odabrati zemlje koje imaju sličnu razinu BND-u po stanovniku kao NRK.

                     (178)

                     Metodologija koja je upotrijebljena u ovom ispitnom postupku ne razlikuje se od one upotrijebljene u dvama prethodnim ispitnim postupcima na koja se proizvođač izvoznik pozvao. U svim je predmetima primijenjen standardni postupak koji je opisan u članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, tj. Komisija je mogla upotrijebiti reprezentativnu zemlju koja ima sličnu razinu gospodarskog razvoja kao zemlja izvoznica. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 175., osnovnom se uredbom ne zahtijeva da reprezentativna zemlja ima sličan BND kao zemlja izvoznica, već mora imati sličnu razinu gospodarskog razvoja. Dakle, činjenica da neka zemlja ima sličniji BND od neke druge ne može biti odlučujući čimbenik za odabir primjerene reprezentativne zemlje ako se nalaze u istoj kategoriji zemalja na sličnom stupnju gospodarskog razvoja kao NRK. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               3.3.2.3.   Proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka u reprezentativnoj zemlji i dostupnost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

                     (179)

                     Komisija je u Bilješci iz ožujka 2019. navela da je poznato da se tkanine od staklenih vlakana proizvode u Brazilu, Meksiku, Ruskoj Federaciji i Turskoj. Komisija je nadalje ispitala sve javno dostupne financijske podatke koje je mogla pronaći za te četiri zemlje. Komisija je ujedno pozvala zainteresirane strane da je obavijeste o drugim proizvođačima proizvoda iz ispitnog postupka.

                     (180)

                     Kad je riječ o Brazilu, nakon što je Komisija u Bilješci iz ožujka 2019. navela da nije pronašla javno dostupne financijske informacije o brazilskim društvima, podnositelj pritužbe predočio je revidirano godišnje izvješće društva Owens Corning Fiberglas A.S. Ltda. za 2017. i račun dobiti i gubitka društva Saertex Tecidos Brasil Ltda, koji je navodno bio dio njegova godišnjeg izvješća. Ti su dokumenti stavljeni na raspolaganje u dokumentaciji ispitnog postupka koja nije povjerljiva. Podnositelj pritužbe zatražio je na temelju toga da Komisija ponovno razmotri Brazil kao primjerenu reprezentativnu zemlju.

                     (181)

                     Komisija je razmotrila opseg informacija koje je dostavio podnositelj pritužbe i provela dodatna istraživanja u pogledu Brazila. Međutim, u bazama podataka Orbis i Bloomberg ni u drugim javnim izvorima nisu pronađene dodatne javno dostupne financijske informacije o brazilskim proizvođačima tkanina od staklenih vlakana ili povezanih proizvoda. Nakon što je utvrdila određene probleme koji se odnose na čimbenike proizvodnje kako je navedeno u uvodnim izjavama od 196. do 198. i zaključila da je Turska primjerena reprezentativna zemlja na temelju svih relevantnih čimbenika navedenih u uvodnoj izjavi 211. Komisija je smatrala da nije potrebno zauzeti stajalište o mogućnosti upotrebe informacija koje nisu dostupne široj javnosti, nego su svim zainteresiranim stranama stavljene na raspolaganje u dokumentaciji koja nije povjerljiva.

                     (182)

                     Komisija je u Bilješci iz ožujka 2019. navela da neće razmotriti ni Meksiko kao potencijalnu reprezentativnu zemlju zbog nedostatka financijskih informacija za dva utvrđena društva (Oscar Alberto Torres Aguilar i Plásticos Reforzados de México, S.A).

                     (183)

                     Međutim, daljnjim istraživanjem provedenim nakon te bilješke otkriveno je da u Meksiku postoje još dva proizvođača tkanina od staklenih vlakana i/ili njihove glavne sirovine, rovinga od staklenih vlakana, a to su Saint-Gobain Mexico S.A de C.V i Owens Corning Mexico S.A de C.V. Međutim, Komisija za te proizvođače nije uspjela pronaći javno dostupne informacije o relevantnim financijskim pokazateljima. Komisija nije uspjela pronaći ni dodatne financijske informacije o društvima Oscar Alberto Torres Aguilar i Plásticos Reforzados de México, S.A.

                     (184)

                     Kad je riječ o Ruskoj Federaciji, Komisija je u Bilješci iz ožujka 2019. navela da je utvrdila tri proizvođača tkanina od staklenih vlakana (P-D Tatneft-Alabuga Steklovolokno LLC (P-D Tatneft), OCV Steklovolokno OJSC (OC Russia) i Steklonit JSC (Steklonit)) za koje su u bazi podataka Orbis postojali podaci za 2017. U bazi podataka Orbis u međuvremenu su stavljeni na raspolaganje podaci za 2018. za Steklonit, ali financijski podaci za 2018. za društva P-D Tatneft i OC Russia još nisu bili dostupni (ni u bazi podataka Orbis ni u bilo kojem drugom javno dostupnom izvoru). Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 199., Komisija je utvrdila određene probleme u pogledu čimbenika proizvodnje.

                     (185)

                     Naposljetku, kad je riječ o Turskoj, Komisija je u Bilješci iz ožujka 2019. navela da je utvrdila osam proizvođača tkanina od staklenih vlakana. Dodatno istraživanje koje je Komisija provela pokazalo je da je od tih osam proizvođača samo Metyx proizvodio tkanine od staklenih vlakana, dok je Cam Elyaf proizvodio roving od staklenih vlakana. Daljnjim je istraživanjem ujedno otkriveno da se financijske informacije za Metyx navedene u Bilješci iz ožujka 2019. zapravo odnose na povezano društvo koje ne proizvodi tkanine od staklenih vlakana. Financijski podaci za Metyx za bilo koju financijsku godinu nisu bili dostupni ni u bazama podataka Orbis i Bloomberg ni u bilo kojem drugom javno dostupnom izvoru. Kad je riječ o društvu Cam Elyaf, na internetskoj stranici društva bili su dostupni konsolidirani financijski podaci za 2018. za Sisecam Group, društvo kojem Cam Elyaf pripada (79). Ti financijski podaci obuhvaćaju segment poslovanja u kemijskom sektoru grupacije koje uključuje roving od staklenih vlakana. Nadalje, prema financijskom prospektu (80) koji objavljuje grupacija Sisecam, Cam Elyaf prodao je 2018. 28 985 tona rovinga od staklenih vlakana. Obujam prodaje u 2018. iznosio je unutar Turske 21 033 tone, a izvan Turske 7 952 tone. Cam Elyaf ostvario je 2018. prodaju od 190 milijuna TRY i dobit prije kamata, poreza i amortizacije (EBITDA) od 39 milijuna TRY. Stoga je Komisija u Bilješci iz rujna 2019. ujedno obavijestila zainteresirane strane da će, kako bi utvrdila nenarušene troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit, upotrijebiti financijske podatke segmenta poslovanja u kemijskom sektoru turske grupacije Sisecam za 2018., koji uključuje i roving od staklenih vlakana.

                     (186)

                     Jedan je proizvođač izvoznik nakon Bilješke iz rujna 2019. tvrdio da Cam Elyaf, proizvođač rovinga od staklenih vlakana koji pripada grupaciji Sisecam, ne proizvodi i ne prodaje tkanine od staklenih vlakana, već roving od staklenih vlakana, pa se financijske informacije tog društva ne mogu smatrati pouzdanima u pogledu tkanina od staklenih vlakana. Nadalje, u podnesku od 13. rujna 2019. CCCLA i još jedan proizvođač izvoznik u uzorku tvrdili su da Komisija ne bi trebala upotrijebiti financijske podatke segmenta poslovanja u kemijskom sektoru grupacije Sisecam jer proizvodnja rovinga od staklenih vlakana čini tek malen dio poslovanja te grupacije i zato što nije sigurno je li poslovanje u području rovinga od staklenih vlakana profitabilno. Nadalje je napomenuto da je Cam Elyaf 2017. podnio antidampinšku pritužbu turskim tijelima u kojoj je tvrdio da je pretrpio štetu uzrokovanu dampinškim uvozom rovinga od staklenih vlakana iz Egipta te da je stoga moguće da ostvaruje manju dobit od cijelog kemijskog sektora grupacije Sisecam. CCCLA i proizvođač izvoznik smatrali su da bi Komisija trebala upotrijebiti financijske podatke drugih turskih proizvođača tkanina od staklenih vlakana, kao što su Setex, Kivanc Group, Dost Kimya i Aytu Teknik. Nadalje su tvrdili da Komisija u Bilješci iz rujna 2019. nije objasnila zašto je odlučila isključiti društva Istanbul Teknik i Sonmez Holding, koji isto tako proizvode proizvode povezane sa staklenim vlaknima, kao moguće izvore za utvrđivanje nenarušenih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti.

                     (187)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 205., financijske informacije ni za jednog proizvođača tkanina od staklenih vlakana u Turskoj nisu bile dostupne. Nadalje, ni CCCLA ni proizvođač izvoznik nisu dostavili financijske informacije ni za jednog proizvođača tkanina od staklenih vlakana u Turskoj, kako se zahtijeva Prilogom I. Bilješci iz ožujka 2019., kako bi se utvrdili proizvođači proizvoda iz ispitnog postupka. Komisija usto ni u bazama podataka Orbis i Bloomberg ni u drugim javnim izvorima nije mogla pronaći javno dostupne financijske informacije o proizvođačima tkanina od staklenih vlakana koje su CCCLA i proizvođač izvoznik naveli u uvodnoj izjavi 186. Osim toga, kad je riječ o društvima Istanbul Teknik (81) i Sonmez Holding (82), informacije na internetskim stranicama tih društava pokazuju da se ne bave proizvodnjom rovinga od staklenih vlakana ili proizvoda povezanih s tkaninama od staklenih vlakana, već proizvodnjom proizvoda od poliesterskih vlakana. Stoga su sve tvrdnje iznesene u tom pogledu odbačene. Stoga je Komisija, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, smatrala da se financijski podaci za proizvođače rovinga od staklenih vlakana, što čini više od 70 % ukupnog troška proizvodnje tkanina od staklenih vlakana, mogu smatrati reprezentativnima i za proizvođače tkanina od staklenih vlakana.

                     (188)

                     Naposljetku, Komisija mora odbaciti i tvrdnju društava Jushi/Hengshi da je društvo Cam Elyaf bilo manje profitabilno od cijelog poslovanja u kemijskom sektoru grupacije Sisecam, s obzirom na to da je društvo Cam Elyaf 2017. podnijelo antidampinšku pritužbu protiv uvoza iz Egipta i tvrdilo da mu je nanesena materijalna šteta. Dokazi koje su podnijela društva Jushi/Hengshi u biti su u suprotnosti s tvrdnjom da je egipatski uvoz umanjio dobit društva Cam Elyaf. Prema tim dokazima turska nadležna tijela utvrdila su da društvu Cam Elyaf nije nanesena materijalna šteta te su prekinula ispitni postupak. Stoga je podnesak društava Jushi/Henghi bio činjenično netočan i mora ga se odbiti.

                     (189)

                     Komisija je na temelju informacija koje su dostavile zainteresirane strane i drugih relevantnih informacija iz dokumentacije sastavila početni popis čimbenika proizvodnje i izvora povezanih s tkaninama od staklenih vlakana koje namjerava upotrijebiti za sve čimbenike proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka. Nastavno na informacije i dokaze zaprimljene od proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju, revidirane su neke od oznaka Harmoniziranog sustava („oznake HS”) objavljene u Bilješci iz ožujka 2019. (izvorna oznaka HS u nekim je slučajevima zadržana i dopunjena dodatnim oznakama HS, dok je u drugim slučajevima zamijenjena novom oznakom HS, a utvrđeni su i novi čimbenici proizvodnje). Ažurirani popis čimbenika proizvodnje i oznaka HS predočen je u Bilješci iz rujna 2019.

                     (190)

                     Jedan proizvođač izvoznik u uzorku koji surađuje napomenuo je u svojem podnesku od 8. travnja 2019. da je Komisija svaku sirovinu u Bilješci iz ožujka 2019. navela samo na šesteroznamenkastoj razini oznaka HS, čime je vjerojatno bio obuhvaćen širok raspon proizvoda, a ne specifična sirovina čiju je vrijednost trebalo utvrditi. Dakle, kako bi se poboljšala točnost podataka, proizvođač izvoznik smatrao je da bi Komisija umjesto toga trebala upotrijebiti osmeroznamenkaste oznake robe. Komisija je napomenula da tek nakon odabira reprezentativne zemlje može s pomoću specifičnih oznaka te zemlje odrediti oznake robe s više od šest znamenki. To je učinila u Bilješci iz rujna 2019., u koju je uvrstila dostupne turske oznake robe do 12 znamenki.

                     (191)

                     Isti proizvođač izvoznik tvrdio je u svojem podnesku od 8. travnja 2019. da bi podaci o uvozu čimbenika proizvodnje bili beznačajni jer uvozne cijene u trećoj zemlji ne odražavaju ni stvarne domaće cijene ni kupovne cijene u toj zemlji. Taj proizvođač izvoznik tvrdio je da na razinu uvoznih cijena utječu čimbenici kao što su količina uvezenog proizvoda, vrsta proizvoda i dostupnost tog proizvoda u zemlji uvoznici, ali i zemlji izvoznici. Dakle, uvozna cijena iz NRK-a za određene je proizvode bila niža nego u ostatku svijeta, dok je za druge proizvode vrijedila suprotna situacija. Kad je riječ o Ruskoj Federaciji, uvozne cijene iz NRK-a bile su sustavno više nego u ostatku svijeta. Nadalje, isti je proizvođač izvoznik tvrdio da je kremeni pijesak prirodno dostupan u većini zemalja i da bi stoga uvozne cijene trebale biti slične za sve zemlje. To bi značilo da bi se sve razlike u cijeni iz NRK-a i onih iz ostatka svijeta mogle objasniti razlikama u kvaliteti i kategoriji proizvoda. Stoga je proizvođač izvoznik smatrao da bi Komisija trebala upotrijebiti domaću cijenu svakog čimbenika proizvodnje u svakoj potencijalnoj reprezentativnoj zemlji i da bi, ako nema dovoljno informacija o domaćim cijenama, Komisija u svakom slučaju trebala ignorirati „abnormalno visoke” uvozne cijene.

                     (192)

                     Člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe propisuje se upotreba odgovarajućih podataka u primjerenoj reprezentativnoj zemlji „uz uvjet da su relevantni podaci dostupni”. Komisija nema na raspolaganju podatke o domaćim cijenama u mogućim reprezentativnim zemljama i ti podaci nisu dostupni. Za razliku od toga, podaci o uvoznim cijenama dostupni su i Komisija se koristi bazom podataka Global Trade Atlas (GTA) kao izvorom tih podataka. Ako prikupljeni dokazi potvrđuju temelj za primjenu metodologije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, Komisija prilagođuje uvozne cijene (npr. dodavanjem odgovarajućih carinskih pristojbi) kako bi utvrdila razumnu zamjensku vrijednost kojom se prikazuje nenarušena domaća cijena u odabranoj reprezentativnoj zemlji. Komisija je ujedno provjerila postoje li dostatne reprezentativne nenarušene količine tog uvoza kako bi se upotrijebljenom prosječnom cijenom smanjio učinak svih potencijalno abnormalnih cijena na donjoj i gornjoj granici raspona. Dakle, prilagođene cijene određenog ulaznog materijala odražavaju kombinaciju različitih kvaliteta i njegove dostupnosti na predmetnim tržištima. Naposljetku, Komisija je isključila i podatke o uvozu iz zemalja koje nisu članice WTO-a navedenih u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća („Uredba (EU) 2015/755”) (83). Ako su uvozne količine čimbenika proizvodnje dovoljno reprezentativne i nema drugih posebnih okolnosti zbog kojih bi bile nereprezentativne ili neprikladne, ne postoji objektivan razlog da se takvi podaci isključe iz analize. Nadalje, taj proizvođač izvoznik nije naveo nijedan izvor domaćih cijena za bilo koju od potencijalnih reprezentativnih zemalja. Stoga je Komisija, u nedostatku bio kakvih dokaza koji pokazuju da upotrijebljeni podaci ne bi bili reprezentativni, odbacila tu tvrdnju.

                     (193)

                     Jedan proizvođač izvoznik u uzorku tvrdio je u svojem podnesku od 4. travnja 2019. da su turske cijene električne energije dostupne na internetskoj stranici Turskog zavoda za statistiku, dok cijene električne energije u Rusiji koje objavljuje Ruska federalna služba za državnu statistiku već nekoliko godina nisu ažurirane.

                     (194)

                     Komisija je provela dodatno istraživanje o cijenama električne energije u Ruskoj Federaciji. To je istraživanje potvrdilo da su javno dostupni podaci o cijenama električne energije u Ruskoj Federaciji zastarjeli. Slijedom toga, dostupnost javnih podataka o cijenama električne energije u Turskoj bila je mnogo bolja nego u Ruskoj Federaciji jer su podaci o turskim cijenama električne energije noviji.

                     (195)

                     Isti proizvođač izvoznik u uzorku i podnositelj pritužbe naglasili su da je u Ruskoj Federaciji narušena cijena prirodnog plina, izvora energije koji se upotrebljava u proizvodnji rovinga od staklenih vlakana i tkanina od staklenih vlakana. Podnositelj pritužbe u tom je pogledu, tvrdeći da Rusija nije primjerena reprezentativna zemlja, uputio na prethodni antidampinški ispitni postupak o uvozu amonijeva nitrata podrijetlom iz Ruske Federacije (84) i antidampinški ispitni postupak o uvozu silicija podrijetlom iz NRK-a (85). Prirodni plin važan je izvor energije koji se upotrebljava u proizvodnji tkanina od staklenih vlakana i čini od 6 do 10 % troška proizvodnje za vertikalno integriranog proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuje. Na temelju toga i uzimajući u obzir da se čini da su cijene prirodnog plina u Ruskoj Federaciji narušene, podaci o cijenama prirodnog plina u Ruskoj Federaciji stoga ne bi bili primjereni za utvrđivanje referentne vrijednosti.

                     (196)

                     Budući da Komisija nije pronašla dostupne informacije o financijskim podacima za meksičke proizvođače, kako je navedeno u Bilješci iz rujna 2019., provela je analizu podataka o uvozu za sve čimbenike proizvodnje samo za Brazil, Rusku Federaciju i Tursku. Podaci o uvozu preuzeti su uz najdetaljniju kodifikaciju proizvoda dostupno u svakoj od tih zemalja. Isključeni su i podaci o uvozu u reprezentativnu zemlju iz NRK-a i iz zemalja koje nisu članice WTO-a navedenih u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755.

                     (197)

                     Komisija je na temelju te analize u pogledu Brazila utvrdila da se roving od staklenih vlakana (glavna sirovina za proizvodnju tkanina od staklenih vlakana) uglavnom uvozi iz NRK-a. Samo je 9,35 % ukupnog uvoza rovinga od staklenih vlakana dolazilo iz drugih izvora i nije bilo narušeno. Stoga su reprezentativnost ovog ulaznog elementa i njegova temeljna vrijednost bile znatno narušene. Komisija napominje da roving od staklenih vlakana čini više od 70 % troška proizvodnje tkanina od staklenih vlakana za proizvođače koji nisu vertikalno integrirani te je stoga riječ o važnom ulaznom elementu koji utječe na znatan udio uobičajene vrijednosti. Osim toga, 50 % uvoza pređe od staklenih vlakana, koja čini približno 2 % troška proizvodnje tkanina od staklenih vlakana za proizvođače koji nisu vertikalno integrirani, isto se tako uvozi iz NRK-a, pa su reprezentativnost tog ulaznog elementa i njegova temeljna vrijednost isto tako narušene.

                     (198)

                     Zbog tih razloga i kako je navedeno u Bilješci iz rujna 2019., Komisija je zaključila da se čini da Brazil nije primjerena reprezentativna zemlja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe.

                     (199)

                     Nadalje, od triju analiziranih zemalja Ruska Federacija imala je najniži udio nenarušenog uvoza u ukupnom uvozu za sve čimbenike proizvodnje te se stoga smatralo da na uvozne vrijednosti znatno utječe narušeni uvoz iz NRK-a i zemalja navedenih u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755. U 2018. je u pogledu obujma samo 2,32 % pirofilita (glavne sirovine koju upotrebljavaju vertikalno integrirani proizvođači, a čini više od 5 % troška proizvodnje), 11,23 % rovinga od staklenih vlakana (glavne sirovine koju upotrebljavaju proizvođači koji nisu vertikalno integrirani, a čini više od 70 % troška proizvodnje) i 39,78 % sintetičke pređe (koja čini približno 2 % troška proizvodnje) uvezeno iz zemalja na čijim tržištima nisu prisutni poremećaji. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 194., nema ažuriranih statističkih podataka o ruskim cijenama električne energije i nedavni ispitni postupci upućuju na to da bi cijene plina u Ruskoj Federaciji mogle biti narušene.

                     (200)

                     Kad je riječ o Turskoj, velika većina uvoza rovinga od staklenih vlakana i pirofilita (75,07 % odnosno 81,96 % u ukupnom uvozu) nije bila narušena. Udio nenarušenih uvezenih ulaznih materijala ukupno je iznosio 97,97 %. Stoga je reprezentativnost nenarušenog uvoza u Tursku bila visoka.

                     (201)

                     Podnositelj pritužbe tvrdio je u svojem podnesku od 10. travnja 2019. da je deprecijacija ruskog rublja u odnosu na euro od 2014. do 2018. imala narušavajući učinak na trošak proizvodnje u Ruskoj Federaciji. Kretanje ruskog rublja u odnosu na euro koje je naveo podnositelj pritužbe nije posebno relevantno za razdoblje ispitnog postupka i njegov utjecaj na trošak proizvodnje u Ruskoj Federaciji nije potkrijepljen nikakvim dokazima. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

                     (202)

                     Osim toga, jedan proizvođač izvoznik u uzorku u svojem je podnesku od 8. travnja 2019. doveo u pitanje pouzdanost podataka preračunatih u euro u pogledu uvoznih cijena, troška proizvodnje i profitnih marži za zemlje sa snažno devalviranom valutom, što se posebno odnosi na tursku liru i ruski rubalj u razdoblju od 1. siječnja 2017. do 1. siječnja 2019.

                     (203)

                     Pri utvrđivanju referentnih vrijednosti na temelju uvoznih cijena radi izračuna uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe vrijednosti uvoza u reprezentativnu zemlju na kraju se preračunavaju u valutu zemlje izvoznice. Komisija napominje da proizvođač izvoznik nije dokazao bi li devalvacija valute u Ruskoj Federaciji i/ili Turskoj u razdoblju 2017.–2019. uistinu utjecala na troškove proizvodnje i profitne marže za te zemlje i na koji točno način. Stoga je Komisija utvrdila da je ta tvrdnja neutemeljena te ju je odbacila.

                     (204)

                     Kad je riječ o različitim elementima u Ruskoj Federaciji koji su utvrđeni u uvodnoj izjavi 199., Komisija je zaključila da nisu dovoljno reprezentativni za izračun uobičajene vrijednosti, što se posebno odnosi na ukupnu ograničenu količinu nenarušenog uvoza u Rusku Federaciju i činjenicu da su brojne ključne glavne sirovine, koje čine znatan udio troška proizvodnje, narušene (npr. plin) ili da o njima nisu dostupne ažurirane informacije (npr. električna energija). Stoga se Rusku Federaciju nije smatralo primjerenom reprezentativnom zemljom u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe.

                     (205)

                     S obzirom na ograničenu dostupnost reprezentativnih podataka o uvozu u Brazil i Rusku Federaciju za razliku od visoke kvalitete podataka o čimbenicima proizvodnje koji su dostupni u Turskoj, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 200., Komisija je dodatno razmotrila dostupnost javnih financijskih podataka turskih društava koja proizvode proizvode koji pripadaju istoj općoj kategoriji i/ili sektoru kao i proizvod iz ispitnog postupka. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 185., javno dostupni podaci proizvođača tkanina od staklenih vlakana nisu bili dostupni. Točnije, Komisija se usredotočila na proizvođače rovinga od staklenih vlakana jer je ispitni postupak pokazao da roving od staklenih vlakana čini više od 70 % ukupnog troška proizvodnje tkanina od staklenih vlakana. Stoga se, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, smatralo da se financijski podaci za proizvođače rovinga od staklenih vlakana mogu smatrati reprezentativnima i za proizvođače tkanina od staklenih vlakana.

                     (206)

                     Uzimajući u obzir sve prethodno navedene čimbenike i kako je navedeno u Bilješci iz rujna 2019., Komisija je odlučila odabrati Tursku kao primjerenu reprezentativnu zemlju u ovom ispitnom postupku u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

                     (207)

                     Jedan proizvođač izvoznik u uzorku ponovio je svoje primjedbe koje su već navedene u uvodnoj izjavi 191., ali pritom nije iznio nove informacije. Stoga su dostavljene primjedbe odbačene zbog istih razloga koji su opisani u uvodnoj izjavi 192.

                     (208)

                     Taj je isti proizvođač izvoznik ujedno ponovio svoju tvrdnju navedenu u uvodnoj izjavi 202. Nadalje je dodao da bi devalvacija od približno 35 % turske lire tijekom razdoblja ispitnog postupka uvelike utjecala na troškove i promet društva u Turskoj, posebno zato što su mnogi uvezeni proizvodi plaćeni u američkim dolarima ili u valuti zemlje izvoznice. Nadalje, proizvođač izvoznik tvrdio je da bi devizni tečaj izravno utjecao na konačnu profitnu maržu društva i uputio je na dva prethodna antidampinška ispitna postupka o uvozu rovinga od staklenih vlakana iz NRK-a (86) i uvozu tkanina otvorene mrežaste strukture iz NRK-a (87) u kojima je Komisija upotrijebila ciljnu dobit od 5 %, odnosno 12 %.

                     (209)

                     Kad je riječ o ovom pitanju, tvrdnja tog proizvođača izvoznika zasniva se samo na pretpostavkama i nije potkrijepljena dokazima ni o valuti nabave proizvoda koje je društvo uvezlo i koja se upotrebljava za utvrđivanje razine troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti ni o navodnom utjecaju na iznose troškova i prometa ili dobiti tog društva. Nadalje, proizvođač izvoznik nije naveo bi li devalvacija imala pozitivan ili negativan učinak na troškove, promet i dobit. Smatralo se da je ta tvrdnja nejasna i neutemeljena te je stoga odbačena.

                     (210)

                     Kad je riječ o prethodnim antidampinškim postupcima navedenima u uvodnoj izjavi 208., trebalo bi napomenuti da ciljna dobit i dobit u reprezentativnoj zemlji nisu usporedive jer se odnose na različite pojmove i na različite zemlje. Naime, ciljna dobit na koju je ta strana uputila odnosi se na dobit koju ostvaruje industrija Unije za domaću prodaju u Uniji pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja i upotrebljava se za izračun marže štete. Dobit u reprezentativnoj zemlji upotrebljava se za izračun uobičajene vrijednosti upućivanjem na odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Ta dobit mora odražavati dobit koju je ostvarilo društvo koje proizvodi proizvod iz ispitnog postupka ili sličan proizvod u reprezentativnoj zemlji. Budući da te dvije različite dobiti nisu usporedive i da se ta tvrdnja temelji na dobiti upotrijebljenoj u kontekstu koji se razlikuje od izračuna uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe, ta je tvrdnja bila nevažna i stoga je odbačena.

                     (211)

                     Stoga je Komisija zaključila da je Turska primjerena reprezentativna zemlja u ovom ispitnom postupku u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe.

                     (212)

                     Nakon konačne objave društvo Taishan tvrdilo je da Komisija nije analizirala točnost i tržišnu stvarnost podataka o uvozu. Na primjer, za podatke o uvozu upotrijebljene za izračun referentne vrijednosti za pirofilit nije bilo moguće utvrditi koji se udio uvoza u okviru odgovarajuće turske oznake robe odnosio na pirofilit. Nadalje, dodalo je da je za taj čimbenik proizvodnje Turska uvozila robu u okviru odgovarajuće oznake robe iz 33 različite zemlje i da su jedinične cijene varirale od 0,13 EUR/tona do 207 EUR/tona. Nadalje, referentna vrijednost koju je Komisija upotrijebila za pirofilit iznosila je 3,89 CNY/kg, što je gotovo 10 puta više od njegove stvarne jedinične kupovne cijene.

                     (213)

                     Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 192., Komisija upotrebljava bazu podataka GTA kao izvor podataka o uvozu za utvrđivanje referentnih vrijednosti kada se u ispitnom postupku utvrdi postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene metodologije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe. U tim slučajevima Komisija provjerava postoje li dostatne reprezentativne nenarušene količine tog uvoza kako bi se izbjeglo da na prosječnu cijenu koja se upotrebljava bitno utječu potencijalno abnormalne cijene na donjoj i gornjoj granici raspona. Time se osigurava da prosječna cijene određenog ulaznog materijala odražava kombinaciju različitih kvaliteta i njegovu dostupnost na predmetnim tržištima. Ako su uvozne količine čimbenika proizvodnje dovoljno reprezentativne i nema drugih posebnih okolnosti zbog kojih bi bile nepouzdane ili neprikladne, ne postoji objektivan razlog da se podaci isključe iz analize. Nadalje, Komisija preuzima podatke na najdetaljnijoj razini kodifikacije proizvoda dostupnoj u svakoj pojedinoj zemlji kako bi se postigla najveća moguća podudarnost s čimbenicima proizvodnje koje svaki proizvođač izvoznik upotrebljava u svojem proizvodnom postupku. Time se osigurava da referentne vrijednosti na prihvatljiv način odražavaju trošak sirovine/ulaznih materijala. Na temelju prethodno navedenog i u nedostatku dokaza o tome da upotrijebljeni podaci i metodologija nisu reprezentativni za nenarušene troškove za svaki ulazni materijal, Komisija je tu tvrdnju odbacila.

                     (214)

                     Isti proizvođač izvoznik tvrdio je da Komisija nije provjerila i uzela u obzir tržišnu stvarnost referentne vrijednosti za dobit. Kako bi potkrijepio svoju tvrdnju, proizvođač izvoznik usporedio je referentnu vrijednost za dobit u iznosu od 39,26 % s ciljnom dobiti od 6 % upotrijebljenom za izračun neštetne cijene za europske proizvođače i profitabilnosti industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja, koja je iznosila između 2,5 % i –3,4 %. Nadalje, grupacija Yuntianhua zatražila je od Komisije da za izračun uobičajene vrijednosti upotrijebi profitnu maržu od 6 % (ciljna dobit industrije Unije) umjesto one od 39,26 % utvrđene na temelju reprezentativne zemlje. Društvo je tvrdilo da profitna marža od 39,26 % nije razumna, dok se u članku 2. stavku 6.a točki (a) zahtijeva da iznos dobiti bude razuman.

                     (215)

                     Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 210., ciljna dobit, dobit industrije Unije i dobit u reprezentativnoj zemlji različiti su pojmovi i odnose se na različite zemlje te stoga nisu usporedivi. Ciljna dobit je dobit koju industrija Unije ostvaruje domaćom prodajom u Uniji u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Upotrebljava se za izračun marže štete. Profitna marža industrije Unije dobit je koju je industrija Unije zabilježila u razmatranom razdoblju (tj. dobit na koju utječe dampinški uvoz iz NRK-a i Egipta). To je jedan od pokazatelja štete i upotrebljava se u analizi stanja industrije Unije. Naposljetku, dobit u reprezentativnoj zemlji stvarna je dobit društva za koju je utvrđeno da je primjerena zamjenska vrijednost za nenarušenu profitnu maržu za predmetni proizvod u zemlji iz ispitnog postupka. U skladu s time i kako bi se osigurala upotreba odgovarajuće referentne vrijednosti, reprezentativna zemlja mora biti na istoj razini razvoja kao zemlja iz ispitnog postupka, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe. Što je još važnije, proizvođač izvoznik nije pokazao kako i zašto profitna marža društva u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji ne bi bila razumna. Komisija je podsjetila da u dokumentaciji nije bilo ničega što bi potkrijepilo tvrdnju da dobiti tog društva nije razumna. Na temelju toga te su se tvrdnje smatrale nepotkrijepljenima te su odbačene.

                     (216)

                     Osim toga, društvo Taishan smatralo je da bi Komisija trebala provjeriti i ispitati točnost tvrdnje o devalvaciji valute iz uvodne izjave 202. Društvo je osporilo odbacivanje te tvrdnje i argumentiralo da proizvođač izvoznik nije dokazao da je i na koji način devalvacija valute u Turskoj u razdoblju 2017.–2019. stvarno utjecala na troškove proizvodnje i profitne marže u tim zemljama.

                     (217)

                     Treba napomenuti da devalvacija valute može pozitivno ili negativno utjecati na trošak i dobit društva. Ako se ista valuta upotrebljava u svim transakcijama, kada devalvacija negativno utječe na troškove, tj. kada su troškovi povećani, veći su i trošak prodane robe, troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi, što ima za posljedicu smanjenje dobiti u financijskim izvještajima društva. Ako je utjecaj na troškove pozitivan, događa se suprotno. U tom slučaju proizvođač izvoznik nije pokazao kako je devalvacija valute stvarno utjecala na komponentu troška i/ili dobiti u njegovim financijskim izvještajima, nego je jednostavno iznio opću izjavu koja nije potkrijepljena dokazima. Stoga nije ispravan opći zaključak da svaka fluktuacija ima relevantan i očit učinak na pouzdanost skupa podataka. Stoga Komisija ostaje pri zaključku da se, u nedostatku sveobuhvatne tvrdnje kojom bi se dokazalo kako devalvacija valute utječe na troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit, čime bi oni postali neprimjereni za izračun uobičajene vrijednosti na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, ta tvrdnja mora odbaciti.

               3.3.2.4.   Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

                     (218)

                     Budući da je na temelju svih prethodno navedenih elemenata utvrđeno da je Turska primjerena reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe.

               3.3.2.5.   Zaključak

                     (219)

                     S obzirom na prethodnu analizu, Turska ispunjava kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe i stoga je se može smatrati odgovarajućom reprezentativnom zemljom.

                     (220)

                     Nakon konačne objave društva Jushi/Hengshi tvrdila su da Komisija nije trebala isključiti društva Kivanc Group, Dost Kimya, Istanbul Teknik i Sonmez Holding kao moguće izvore za utvrđivanje nenarušenih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti, kako je navedeno u uvodnim izjavama 186. i 187., s obzirom na to da ta trgovačka društva proizvode tkanine od staklenih vlakana ili povezane proizvode i da su njihovi financijski podaci bili javno dostupni. Tvrdilo se da su financijski izvještaji društva Kivanc Group za razdoblje 2010.–2018. i financijski izvještaji društva Dost Kimya za razdoblje 2008.–2015. bili dostupni u bazi podataka Orbis. Nadalje, tvrdilo se da je društvo Sonmez Holding proizvodilo proizvode povezane sa staklenim vlaknima, a društvo Instabul Teknik upotrebljavalo proizvode od staklenih vlakana za proizvodnju drugih proizvoda, što bi značilo da bi se proizvodni asortiman tih dvaju društava trebao smatrati „blisko povezanima” u smislu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

                     (221)

                     Iako je proizvođač izvoznik tvrdio da su financijski podaci tih proizvođača tkanina od staklenih vlakana bili dostupni u bazi podataka Orbis, on te podatke nije dostavio ni u svojim primjedbama na konačnu objavu ni nakon objave Bilješke iz ožujka 2019., u kojoj je od strana zatraženo da utvrde proizvođače proizvoda iz ispitnog postupka u potencijalnim reprezentativnim zemljama. Nakon podneska društva Komisija je ipak još jednom pretražila bazu podataka Orbis kako bi provjerila jesu li podaci na koje upućuju društva Jushi/Hengshi bili dostupni u bazi podataka Orbis te ih je stoga trebalo uzeti u obzir. Međutim, tom se dodatnom provjerom (88) pokazalo da u bazi podataka Orbis nisu dostupni financijski podaci za društvo koje proizvodi tkanine od staklenih vlakana ili slične proizvode, što je u suprotnosti s tvrdnjama iz podneska društava Jushi/Hengshi. Na temelju toga tvrdnja je odbačena.

                     (222)

                     Isti je proizvođač izvoznik nakon konačne objave tvrdio da je vrlo vjerojatno da je poslovanje u području rovinga od staklenih vlakana grupacije Sisecam ostvarivalo gubitke u 2018. jer je prodaja kalcinirane sode činila 86 % ukupne prodaje i 94 % operativne dobiti (vrijednosti) segmenta poslovanja u kemijskom sektoru društva Sisecam. Proizvođač izvoznik nije dostavio dokaze ni za tu tvrdnju.

                     (223)

                     Uzimajući u obzir dostupne informacije, ne postoji osnova za zaključak da segment poslovanja u području rovinga od staklenih vlakana ostvaruje gubitke. Čak i ako je prodaja u tom segmentu činila samo manji dio prodaje segmenta poslovanja u kemijskom sektoru i ostvarila manji dio operativne dobiti, ta je prodaja istodobno mogla biti izrazito profitabilna (zapravo, čak i profitabilnija od prodaje kalcinirane sode). Stoga se ta tvrdnja smatrala špekulativnom te je odbačena.

                     (224)

                     Taishan je tvrdio da se troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit segmenta poslovanja u kemijskom sektoru grupacije Sisecam ne mogu upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti jer je i. samo dio društava kćeri grupacije Sisecam imao mogućnosti proizvoditi tkanine od staklenih vlakana, ii. sektor staklenih vlakana grupacije Sisecam snosio je visoki trošak pokretanja poslovanja za novo postrojenje i stoga bi Komisija trebala ponovno procijeniti trošak, troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit proizvoda iz ispitnog postupka i iii. u segmentu poslovanja u kemijskom sektoru i u sektoru staklenih vlakana tržište je narušeno zbog bespovratnih sredstava koje je dodijelila turska vlada.

                     (225)

                     U pogledu prve tvrdnje tog proizvođača izvoznika, kako je već detaljno objašnjeno u uvodnoj izjavi 185., u nedostatku ikakvih javno dostupnih financijskih podataka za proizvođače tkanina od staklenih vlakana u Turskoj, Komisija je zaključila da su financijski podaci kemijskog sektora grupacije Sisecam za 2018. bili primjereni za potrebe ovog ispitnog postupka. To je zato što u nedostatku financijskih podataka za proizvod iz ispitnog postupka Komisija za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe može uzeti u obzir proizvodnju proizvoda u istoj općoj kategoriji i/ili sektoru kao proizvod iz ispitnog postupka.

                     (226)

                     Kad je riječ o prilagodbama za troškove pokretanja poslovanja, iako ti troškovi, ovisno o računovodstvenim pravilima koja se primjenjuju, mogu utjecati na prijavljene troškove prodaje, opće i administrativne troškove i profitabilnost, proizvođač izvoznik nije kvantificirao navodne učinke niti je naveo kako bi navodnu prilagodbu trebalo provesti. U svakom slučaju, svi troškovi pokretanja poslovanja uknjiženi u 2018. smanjili bi stvarnu profitnu maržu. Stoga, čak i da su postojali učinci na troškove prodaje te opće i administrativne troškove i profitabilnost društva, pristup koji je primijenila Komisija bio je konzervativan i u korist proizvođača izvoznika. Stoga je Komisija utvrdila da su troškovi reprezentativni za potrebe ovog ispitnog postupka. Isto tako, nema dokaza da bi zbog bespovratnih sredstava koja je društvo navodno primilo podaci bili nepouzdani za potrebe ovog ispitnog postupka. Proizvođač izvoznik nije dostavio nikakve informacije o navodnim bespovratnim sredstvima i načinu na koji bi ona mogla imati učinak narušavanja tržišta. Stoga je Komisija odlučila odbaciti tvrdnje tog proizvođača izvoznika.

                     (227)

                     Nadalje, grupacija Yuntianhua tvrdila je da se izračun troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti trgovačkog društva u reprezentativnoj zemlji ne bi trebao temeljiti samo na operativnim prihodima i operativnim rashodima, nego na cjelokupnom prihodu, trošku prodane robe i rashodima. Proizvođač izvoznik tvrdio je da su rashodi za troškove prodaje te opće i administrativne troškove definirani i kvantificirani u financijskim izvještajima te da za njih nisu potrebni nikakvi dodaci ili odbici. Proizvođač izvoznik tvrdio je i da su prihodi uključivali prodaju povezanim stranama („prodaja unutar grupe”), dok bi se troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti trebali odnositi samo na prodaju nepovezanim stranama. Naposljetku, proizvođač izvoznik tvrdio je da bi troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit koji su upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti trebali obuhvaćati samo prodaju na turskom domaćem tržištu, a ne ukupnu prodaju predmetnog društva.

                     (228)

                     U vezi s prvom točkom, kako bi se utvrdili odgovarajući troškovi prodaje, opći troškovi i administrativni troškovi te dobit, Komisija se usredotočila na troškove izravno povezane s proizvodnjom, odnosno operativne prihode i rashode. S obzirom na to da su u segmentu poslovanja u kemijskom sektoru zabilježeni pozitivni financijski rezultati, zatim je od troškova prodaje te administrativnih i općih troškova oduzeta financijska dobit. Tim izračunom dobiveni su pouzdani podaci o troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima te dobiti u segmentu poslovanja u kemijskom sektoru društva, u smislu da troškovi koji ni na koji način nisu povezani s proizvodnjom i prodajom nisu uzeti u obzir jer bi to bilo neispravno. Suprotno tvrdnjama društva, opći rashodi bili su dostupni u godišnjem izvješću na razini cijele grupacije, a ne na razini poslovnih segmenata. Iako je točno da prijavljena prodaja uključuje prodaju unutar grupe, kako bi se osigurala transparentnost i pravo na obranu zainteresiranih strana kada se poziva na primjenu članka 2. stavka 6.a, u osnovnoj uredbi zahtijeva se upotreba dostupnih podataka, koji nisu uvijek u raščlanjenom obliku. Pri primjeni te odredbe Komisija uvijek osigurava da izračun uobičajene vrijednosti bude utemeljen na najboljim javno dostupnim podacima. Ona zainteresiranim stranama u ranoj fazi postupka dostavlja podatke koje namjerava upotrijebiti i pruža im dovoljno prilika da dostave primjedbe i detaljnije podatke. Iako je nekoliko strana u ovom ispitnom postupku kritiziralo informacije na koje se Komisija oslanjala, nijedna od njih nije dostavila bolje i detaljnije alternativne podatke ili metodologiju. To ide u prilog stajalištu da je Komisija upotrijebila najbolje javno dostupne podatke u tom kontekstu. U ovom konkretnom slučaju većina prodaje (85 %) bila je nepovezanim stranama i stoga u velikoj mjeri odražava rezultat prodaje tim stranama. Slično tome, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te profitabilnost također su reprezentativni za domaću prodaju u reprezentativnoj zemlji jer ih je 61 % ostvareno u Turskoj. Na temelju toga Komisija smatra da su podaci upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti u skladu sa zahtjevima iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe te da su najpouzdaniji i najreprezentativniji u ovom konkretnom slučaju. Stoga se tvrdnje kojima se dovodi u pitanje kvaliteta tih podataka moraju odbaciti.

               3.3.3.   Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

                     (229)

                     Komisija je u Bilješci iz ožujka 2019. navela da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”) kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine čimbenika proizvodnje, dok će izvor za utvrđivanje nenarušenih troškova rada, energije i otpada ovisiti o odabranoj reprezentativnoj zemlji.

                     (230)

                     Nadalje, na temelju odluke o upotrebi Turske kao reprezentativne zemlje, kako je navedeno u Bilješci iz rujna 2019., Komisija je obavijestila zainteresirane strane da će se služiti bazom podataka GTA kako bi utvrdila nenarušene troškove čimbenika proizvodnje te podacima Turskog zavoda za statistiku za utvrđivanje nenarušenih troškova rada i energije.

                     (231)

                     Nadalje, isti je proizvođač izvoznik tvrdio da bi Komisija u slučaju da odluči zamijeniti nabavu materijala i energije u NRK-u referentnim cijenama trebala upotrijebiti stvarne kupovne cijene za pet uvezenih sirovina tijekom razdoblja ispitnog postupka jer te cijene nisu bile narušene, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) trećom alinejom osnovne uredbe. Taj je proizvođač izvoznik ujedno zatražio od Komisije da te uvozne cijene upotrijebi kao referentnu cijenu i za materijale koje je nabavio u NRK-u.

                     (232)

                     Proizvođač izvoznik predočio je popratne dokaze (tj. fakture, uvozne isprave i ugovore) za pet sirovina navedenih u uvodnoj izjavi 231. Kupnja je izvršena u američkim dolarima i s tržišta na kojima nije bilo dokaza o postojanju poremećaja. S obzirom na to da u ispitnom postupku nisu otkriveni poremećaji u pogledu uvoza tih sirovina u NRK za tog određenog proizvođača izvoznika tijekom tog određenog razdoblja ispitnog postupka, Komisija je prihvatila tu tvrdnju. Međutim, Komisija nije mogla prihvatiti tvrdnju društva za materijale kupljene u NRK-u. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 219., Turska je utvrđena kao reprezentativna zemlja u ovom predmetu i stoga se nenarušeni troškovi čimbenika proizvodnje moraju temeljiti na odgovarajućim nenarušenim uvoznim cijenama u Turskoj.

                     (233)

                     Isti proizvođač izvoznik tvrdio je da bi Komisija u slučaju da odluči upotrijebiti referentne cijene svakako trebala isključiti sve „abnormalne” cijene, kao što su i. cijene za kategoriju robe koju taj proizvođač izvoznik ne upotrebljava, ii. cijene materijala koji nisu imali isti razred/čistoću/fizičke značajke kao materijali koje upotrebljava proizvođač izvoznik ili iii. cijene koje se temelje na posebno niskim obujmima prodaje/uvoza. Osim toga, proizvođač izvoznik tvrdio je da Komisija za većinu osnovnih materijala, kao što su kremeni pijesak/prah ili druge rude, ne bi trebala upotrebljavati uvozne podatke iz odabrane reprezentativne zemlje. Proizvođač izvoznik tvrdio je da se ti materijali obično uvoze samo u veoma specifične svrhe i po visokim cijenama. U tim bi slučajevima domaće cijene u referentnoj zemlji preciznije odražavale stvarnu razinu cijena.

                     (234)

                     Komisija je u dokumentaciju ispitnog postupka koja nije povjerljiva uvrstila obujam i vrijednosti uvoza iz baze podataka GTA za sve čimbenike proizvodnje u Turskoj. Komisija je ujedno provjerila postoje li dostatne reprezentativne nenarušene količine tog uvoza kako bi se upotrijebljenom prosječnom cijenom smanjio učinak svih potencijalno abnormalnih cijena na donjoj i gornjoj granici raspona. Dakle, prilagođene cijene određenog ulaznog elementa odražavaju kombinaciju različitih kvaliteta i njegove dostupnosti na predmetnim tržištima. Nadalje, nije dostavljen nijedan dokaz koji pokazuje da cijene koje se temelje na niskim obujmima prodaje/uvoza nisu primjerene i stoga ne postoje objektivni razlozi zbog kojih bi Komisija isključila te podatke iz analiza. Nadalje, kad je riječ o tvrdnji koja se odnosi na kremeni pijesak i rude, napominje se da se te sirovine ne nalaze na popisu čimbenika proizvodnje koji je utvrđen u uvodnoj izjavi 242. Stoga je tvrdnja iz uvodne izjave 233. odbačena.

                     (235)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 185., kako bi utvrdila nenarušene troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit, Komisija će upotrijebiti financijske podatke segmenta „Poslovanje u kemijskom sektoru” turske grupacije Sisecam za 2018., koji uključuje roving od staklenih vlakana.

                     (236)

                     Nakon konačne objave društvo Taishan ponovilo je svoju tvrdnju iz uvodne izjave 231. da bi Komisija kao referentnu cijenu trebala upotrijebiti uvozne cijene pet sirovina uvezenih iz zemalja na čijim tržištima cijene nisu bile narušene i za iste materijale kupljene u NRK-u.

                     (237)

                     Proizvođač izvoznik nije tu tvrdnju potkrijepio u skladu s potrebnim pravnim standardom, tj. u mjeri u kojoj je sa sigurnošću utvrđeno da cijene nisu bile narušene. Proizvođač izvoznik nije dostavio nikakve dokaze u prilog tvrdnji da bi uvozna cijena (čak i ako se smatra nenarušenom) mogla biti reprezentativna kao nenarušena referentna vrijednost. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               3.3.4.   Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

         3.3.4.1.   Čimbenici proizvodnje

                     (238)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 93., Komisija je u Bilješci iz ožujka 2019. sastavila početni popis čimbenika proizvodnje i izvora tkanine od staklenih vlakana koje namjerava upotrijebiti za sve čimbenike proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji tkanina od staklenih vlakana.

                     (239)

                     Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 95., Komisija je u Bilješci iz rujna 2019. objavila revidirani popis čimbenika proizvodnje i utvrdila turske oznake robe koje odgovaraju čimbenicima proizvodnje koji se upotrebljavaju u proizvodnji tkanina od staklenih vlakana u Turskoj, reprezentativnoj zemlji.

                     (240)

                     Komisija nakon Bilješke iz ožujka 2019. ili Bilješke iz rujna 2019. nije zaprimila nikakve primjedbe na popis čimbenika proizvodnje.

                     (241)

                     Komisija nije zaprimila ni primjedbe na turske oznake robe navedene u Bilješci iz rujna 2019. Međutim, Komisija je provela dodatno istraživanje kako bi bolje uskladila turske oznake robe s čimbenicima proizvodnje kojima se koriste proizvođači izvoznici koji surađuju i u tom je pogledu revidirala turske oznake robe za pirofilit i poliesterske niti. Nadalje, jedan proizvođač izvoznik u svojem postupku proizvodnje upotrebljava ukapljeni prirodni plin. Međutim, tijekom razdoblja ispitnog postupka nije bilo uvoza ukapljenog prirodnog plina u Tursku. Stoga je Komisija za utvrđivanje referentne vrijednosti za ukapljeni prirodni plin u nedostatku statističkih podataka o uvozu ukapljenog prirodnog plina umjesto njega upotrijebila uvoz ukapljenog propana. Osim toga, naziv sirovine „agens za vezanje silana”, koju je prijavio jedan od proizvođača izvoznika, promijenjen je u „proizvodi od silicija” kako bi se osigurala usklađenost s carinskom nomenklaturom.

                     (242)

                     S obzirom na sve informacije koje su dostavile zainteresirane strane i koje su prikupljene tijekom posjeta radi provjere, utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i, prema potrebi, turske oznake robe:

                        Tablica 1.

                                 Čimbenik proizvodnje

                                 Turske oznake robe

                                 Nenarušena vrijednost

                                    Sirovine

                                             —

                                             Aluminijev oksid, osim umjetnog korunda

                                 281 820 000 000

                                 5,92  CNY/kg

                                             —

                                             Borokalcit (mljeveni kolemanit)

                                 252 800 000 000

                                 10,47  CNY/kg

                                             —

                                             Epoksidna smola

                                 390 730 000 000

                                 21,07  CNY/kg

                                             —

                                             Roving od staklenih vlakana

                                 701 912 000 000

                                 7,79  CNY/kg

                                             —

                                             Pređa od staklenih vlakana ili vruća rastaljena staklena vlakna („vruće rastaljene niti”)

                                 701 919 100 000
                                 701 919 900 000

                                 8,43  CNY/kg

                                             —

                                             Kaolin

                                 250 700 200 011
                                 250 700 200 018
                                 250 700 800 011
                                 250 700 800 012

                                 0,96  CNY/kg

                                             —

                                             Ukapljeni propan

                                 271 112 910 000
                                 271 112 940 000
                                 271 112 190 000
                                 271 112 110 000

                                 3,69  CNY/kg

                                             —

                                             Tekući kisik

                                 280 440 000 000

                                 0,05  CNY/kg

                                             —

                                             Sredstvo za podmazivanje

                                 340 212 000 000
                                 340 290 100 011
                                 340 290 100 012
                                 340 290 900 015
                                 340 290 900 016
                                 340 391 000 000
                                 340 311 000 000

                                 13,98  CNY/kg

                                             —

                                             Platina, neobrađena ili u obliku praha

                                             —

                                             Rodij, neobrađen ili u obliku praha

                                 711 011 000 000
                                 711 031 000 000

                                 193 936  CNY/kg
                                 545 542  CNY/kg

                                             —

                                             Poliesterska smola

                                 390 791 100 000
                                 390 690 900 000
                                 390 950 100 000
                                 390 950 900 000

                                 13,92  CNY/kg

                                             —

                                             Poliesterske niti (pređa velike čvrstoće od poliestera, impregnirana ili prevučena)

                                 560 490 101 100
                                 560 490 101 200
                                 560 490 102 200

                                 106,20  CNY/kg

                                             —

                                             Poliizobutilen

                                 390 230 000 011
                                 390 230 000 019
                                 390 210 000 011
                                 390 210 000 019

                                 9,52  CNY/kg

                                             —

                                             Polipropilenska vlakna

                                 550 340 000 000

                                 13,54  CNY/kg

                                             —

                                             Poli(vinil acetat) ili PVAC

                                 390 512 000 000

                                 10,28  CNY/kg

                                             —

                                             Pirofilit

                                 253 090 009 039

                                 3,89  CNY/kg

                                             —

                                             Kvarc

                                 250 610 000 014
                                 250 610 000 018
                                 250 610 000 011

                                 1,69  CNY/kg

                                             —

                                             Živo vapno

                                 252 210 000 000

                                 4,07  CNY/kg

                                             —

                                             Proizvodi od silicija

                                 391 000 000 011
                                 391 000 000 019
                                 391 000 000 012

                                 33,65  CNY/kg

                                             —

                                             Natrijev karbonat

                                 283 620 000 011
                                 283 620 000 012

                                 1,38  CNY/kg

                                             —

                                             Sintetička pređa, od poliestera

                                 540 233 001 000

                                 29,81  CNY/kg

                                             —

                                             Prah cirkonijeva silikata (cirkonit ili cirkonijevo brašno)

                                 261 510 000 000

                                 10,18  CNY/kg

                                    Radna snaga

                                 Troškovi radne snage u proizvodnom sektoru

                                 Nije primjenjivo

                                 35,86  CNY/sat

                                    Energija

                                 Električna energija

                                 Nije primjenjivo

                                 0,40  – 0,45  CNY/kWh

                                 Prirodni plin

                                 Nije primjenjivo

                                 1,46  CNY/m3

                                    Otpad/ostaci

                                 Otpad od rovinga od staklenih vlakana

                                 701 912 000 000

                                 1,17  CNY/kg

               1.
               Sirovine i ostaci

                     (243)

                     Za vrijeme posjeta radi provjere proizvođača tkanina od staklenih vlakana Komisija je provjerila upotrijebljene sirovine i ostatke nastale u proizvodnji tkanina od staklenih vlakana.

                     (244)

                     Za sve sirovine za koje nije bilo informacija o tržištu reprezentativne zemlje Komisija se oslonila na uvozne cijene. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja, osim NRK-a i zemalja bez tržišnoga gospodarstva, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 196. Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je zaključila, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 98. do 162., da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija smatra da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Nadalje, čini se da je uvozna cijena glavnih sirovina koje je NRK izvozio u Tursku niža od cijena drugog uvoza. Nakon što je isključila uvoz u Tursku iz NRK-a i zemalja bez tržišnoga gospodarstva Komisija je utvrdila da je uvoz iz ostalih trećih zemalja i dalje reprezentativan te da čini od 43 % do 100 % ukupnog obujma uvezenog u Tursku.

                     (245)

                     Komisija je nastojala utvrditi nenarušenu cijenu sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji tkanina od staklenih vlakana, dostavljenih do vrata tvornice proizvođača izvoznika, kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Kako bi to postigla, primijenila je uvoznu carinu reprezentativne zemlje na svaku zemlju podrijetla te je pridodala domaće troškove prijevoza uvoznoj cijeni. Domaći troškovi prijevoza za sve sirovine procijenjeni su na temelju provjerenih podataka koje su dostavili proizvođači izvoznici koji surađuju i nisu uključeni u referentne vrijednosti navedene u tablici 1.

                     (246)

                     Glavni otpad/ostaci o kojima su izvijestili proizvođači izvoznici koji surađuju odnosili su se na ostatke nastale tijekom postupka proizvodnje rovinga od staklenih vlakana. Proizvođači izvoznici prodavali su te ostatke na domaćem tržištu po cijeni koja čini približno 15 % troška proizvodnje rovinga od staklenih vlakana. Stoga je nenarušena cijena ostataka procijenjena na 15 % nenarušene cijene rovinga od staklenih vlakana.

               2.
               Radna snaga

                     (247)

                     Turski zavod za statistiku objavljuje detaljne podatke o plaćama u različitim gospodarskim sektorima u Turskoj. Komisija je upotrijebila prijavljene plaće u turskom proizvođačkom sektoru za 2016. za gospodarsku djelatnost C.23 (proizvodnja ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda) (89) u skladu s klasifikacijom NACE Rev.2 (90). Prosječna mjesečna vrijednost za 2016. propisno je korigirana za inflaciju tako što je upotrijebljen indeks cijena (91) domaćih proizvođača koji je objavio Turski zavod za statistiku.

                     (248)

                     Nakon konačne objave jedan proizvođač izvoznik i CCCLA tvrdili su da vrijednost referentne vrijednosti za trošak rada iz tablice 1. nije realistična. Tijekom saslušanja održanog 16. siječnja 2020. Komisija je objasnila da je u dokumentu o općoj objavi očigledno navedena pogrešna mjerna jedinica za rad, tj. „CNY/kg” umjesto „CNY/sat”. U Bilješku za dokumentaciju od 19. prosinca 2019. s izračunima svih referentnih vrijednosti navedenih u tablici 1., uključujući rad, unesena je ispravna mjerna jedinica, tj. „CNY/sat”.

               3.
               Električna energija i prirodni plin

                     (249)

                     Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za električnu energiju i prirodni plin, Komisija je upotrijebila statističke podatke o cijenama električne energije i plina koje objavljuje Turski zavod za statistiku (92) u svojim redovitim priopćenjima za javnost. Komisija je iz tih statističkih podataka upotrijebila podatke o cijenama električne energije i plina za industriju u odgovarajućoj skupini potrošača u kuruš/kWh koji obuhvaćaju razdoblje ispitnog postupka.

                     (250)

                     Nenarušeni troškovi električne energije u tablici 1. navedeni su kao raspon jer se na pojedinačne potrošače ovisno o potrošnji primjenjuju različite tarife.

               4.
               Potrošni materijal/zanemarive količine

                     (251)

                     Zbog velikog broja čimbenika proizvodnje proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju određene su sirovine koje su imale zanemariv udio u ukupnom trošku proizvodnje proizvođača izvoznika, ali i na razini PCN-a, razvrstane u skupinu potrošnog materijala.

                     (252)

                     Komisija je izračunala postotak potrošnog materijala u ukupnom trošku sirovina i primijenila taj postotak na ponovno izračunan trošak sirovina pri upotrebi utvrđenih nenarušenih cijena.

                     (253)

                     Nakon konačne objave jedan proizvođač izvoznik i CCCLA zatražili su od Komisije da objavi metodologiju izračuna referentnih vrijednosti u tablici 1.

                     (254)

                     Tijekom saslušanja održanog 16. siječnja 2020. Komisija je tim stranama skrenula pozornost na to da je na dan objave 19. prosinca 2019. u dokumentaciju ispitnog postupka koja nije povjerljiva dodana bilješka za dokumentaciju u kojoj je objašnjena metodologija izračuna referentnih vrijednosti u tablici 1. Sve zainteresirane strane automatski su putem internetske stranice TRON obaviještene o tom novom dokumentu u dokumentaciji na dan konačne objave. Budući da su zatražene informacije stranama već bile dostupne, nije bilo potrebe za dodatnim objavama.

               3.3.4.2.   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit

                     (255)

                     Režijski troškovi proizvodnje koji su nastali proizvođačima izvoznicima koji surađuju izraženi su kao udio troškova proizvodnje koji su stvarno nastali proizvođačima izvoznicima. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje.

                     (256)

                     Komisija je za troškove prodaje, administrativne i opće troškove te dobit upotrijebila financijske podatke segmenta „Poslovanje u kemijskom sektoru” turske grupacije Sisecam za 2018., kako je najavila u Bilješci iz rujna 2019. i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 185.

                     (257)

                     Nakon konačne objave grupacija Yuntianhua tvrdila je da Komisija nije utvrdila znatne poremećaje u pogledu njezinih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova te je stoga Komisija nepropisno zanemarila stvarne iznose tih troškova koje je društvo prijavilo na temelju članka 2. stavka 6.a točke (a). Društvo je tvrdilo da bi upotreba stvarnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova bila u skladu s metodologijom primijenjenom za utvrđivanje referentne vrijednosti za otpad/ostatke, potrošni materijal i režijske troškove, u pogledu kojih je društvo tvrdilo da su se upotrijebile stvarne vrijednosti izražene kao udio stvarnih troškova društva. Društvo je nadalje tvrdilo da bi ta metodologija bila u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) trećom alinejom osnovne uredbe u pogledu uporabe stvarnih domaćih troškova koji su sa sigurnošću utvrđeni i nisu narušeni.

                     (258)

                     Komisija odmah napominje da se, za razliku od tumačenja tog proizvođača izvoznika, troškovi koji se odnose na otpad/ostatke, potrošni materijal i režijske troškove nisu smatrali nenarušenima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) trećom alinejom osnovne uredbe. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 251. do 255. i u posebnim objavama upućenima predmetnim proizvođačima izvoznicima, udjeli izračunani za potrošni materijal i režijske troškove na temelju stvarnih troškova proizvođača izvoznika zatim su izraženi na nenarušenim troškovima u reprezentativnoj zemlji. Ta je metodologija primijenjena jer dostupni podaci nisu sadržavali informacije o režijskim troškovima i s obzirom na ograničeni učinak potrošnog materijala na ukupne troškove. Otpad/ostaci razvrstani su u potrošni materijal za društva u kojima imaju samo zanemariv udio u ukupnom trošku proizvodnje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 251. Komisija je inače koristila referentnu vrijednost iz tablice 1. i uvodne izjave 246.

                     (259)

                     Komisija je nadalje napomenula da se, nakon što se utvrdi postojanje znatnih poremećaja za zemlju izvoznicu u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe, uobičajena vrijednost izračunava na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji za svakog proizvođača izvoznika u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a). Komisija je naglasila da se tom odredbom i izričito zahtijeva da izračunana uobičajena vrijednost uključuje razuman iznos za nenarušene troškove prodaje te opće i administrativne troškove u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. Nakon što je Komisija utvrdila postojanje znatnih poremećaja koji utječu na proizvod iz ispitnog postupka u zemlji izvoznici, nije bilo moguće upotrijebiti stvarne troškove prodaje te opće i administrativne troškove pojedinačnih proizvođača izvoznika jer je utvrđeno da su oni bili narušeni. Konačno, proizvođač izvoznik tu tvrdnju nije potkrijepio u skladu s potrebnim pravnim standardom. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               3.3.4.3.   Izračun uobičajene vrijednosti

                     (260)

                     Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u sljedećim koracima.

                     (261)

                     Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje tkanina od staklenih vlakana. Primijenila je nenarušene jedinične troškove na stvarnu potrošnju pojedinačnih čimbenika proizvodnje svakog proizvođača izvoznika koji surađuje.

                     (262)

                     Drugo, Komisija je nenarušenim troškovima proizvodnje tkanina od staklenih vlakana dodala režijske troškove proizvodnje, utvrđene kako je opisano u uvodnoj izjavi 255., kako bi dobila nenarušene troškove proizvodnje.

                     (263)

                     Naposljetku, na nenarušene troškove proizvodnje koji su utvrđeni kako je opisano u uvodnoj izjavi 261. Komisija je primijenila troškove prodaje, administrativne i opće troškove te dobit segmenta „Poslovanje u kemijskom sektoru” turske grupacije Sisecam za 2018., kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 185.

                     (264)

                     Troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi izraženi kao postotak troška prodane robe i primijenjeni na nenarušene troškove proizvodnje iznosili su 20,57 %.

                     (265)

                     Dobit izražena kao postotak troška prodane robe i primijenjena na nenarušene troškove proizvodnje iznosila je 39,26 %.

                     (266)

                     Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

               3.4.   Uobičajena vrijednost za društva u uzorku koja ne surađuju

                     (267)

                     Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 68. do 87., za proizvođače izvoznike Hengshi i Jushi, koji pripadaju grupaciji CNBM, Komisija je za izračun uobičajene vrijednosti odlučila primijeniti raspoložive činjenice u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe.

                     (268)

                     Naime, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 275. i 276., Komisija je za društvo Hengshi iznimno odlučila prihvatiti PCN iz antisubvencijskog ispitnog postupka navedenog u uvodnoj izjavi 3. kao raspoloživu činjenicu u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe. Međutim, nije bilo moguće utemeljiti uobičajenu vrijednost na vlastitim podacima društva jer je utvrđeno da su netočni, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 75. do 83. Stoga je za oba proizvođača izvoznika, Jushi i Hengshi, za utvrđivanje njihove uobičajene vrijednosti upotrijebljena uobičajena vrijednost po PCN-u ili vrlo slična PCN-ima proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju i imaju slične postupke proizvodnje (vertikalna ili nevertikalna integracija). U nedostatku odgovarajućeg PCN-a proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuje i ima sličan postupak proizvodnje upotrijebljeni su podaci drugog proizvođača izvoznika koji surađuje, a ima drugačiji postupak proizvodnje. U nedostatku odgovarajućeg PCN-a bilo kojeg od dvaju proizvođača izvoznika koji surađuju upotrijebljen je tome najsličniji PCN, onaj proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju i imaju sličan postupak proizvodnje. Komisija nije zaprimila nikakve primjedbe od zainteresiranih strana o primijenjenom pristupu.

               3.5.   Izvozna cijena za društva u uzorku koja surađuju

                     (269)

                     Skupina proizvođača izvoznika u uzorku izvozila je u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih društava koja su djelovala kao izvoznici ili uvoznici.

                     (270)

                     Izvozna cijena za prodaju izravno nezavisnim kupcima u Uniji i preko povezanih društava za trgovinu bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

                     (271)

                     Izvozna cijena za prodaju preko povezanih uvoznika utvrđena je na temelju cijene po kojoj se uvezeni proizvod prvi put preprodao nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U ovom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje te opće i administrativne troškove i razumnu dobit.

                     (272)

                     Samo je jedan nepovezani trgovac koji je uvozio samo zanemarive količine tkanina od staklenih vlakana tijekom razdoblja ispitnog postupka surađivao u ispitnom postupku. Stoga se njegova profitna marža nije smatrala reprezentativnom. U nedostatku bilo kojih drugih informacija, profitna marža nezavisnog trgovca koji posluje u sektoru tkanina od staklenih vlakana procijenjena je na 5 %.

               3.6.   Izvozna cijena za društva u uzorku koja ne surađuju

                     (273)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 75. do 84., jedan od proizvođača izvoznika koji pripada grupaciji CNBM nije surađivao u ispitnom postupku i Komisija je odlučila utvrditi izvoznu cijenu na temelju raspoloživih činjenica u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe.

                     (274)

                     U svojim primjedbama na primjenu članka 18. osnovne uredbe taj proizvođač izvoznik smatrao je da bi Komisija u pogledu izvozne cijene trebala upotrijebiti informacije (točnije, PCN) dostavljene u usporednom antisubvencijskom ispitnom postupku navedenom u uvodnoj izjavi 3.

                     (275)

                     Međutim, u skladu s člankom 19. stavkom 6. osnovne uredbe zaprimljene se informacije upotrebljavaju samo u svrhu za koju su zatražene. Člankom 29. stavkom 6. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća (93) predviđeno je isto ograničenje. Dakle, podaci prikupljeni u kontekstu antidampinškog ili antisubvencijskog ispitnog postupka ne smiju se upotrebljavati u svrhu koja se razlikuje od one za koju su zatraženi.

                     (276)

                     U ovom specifičnom slučaju usporedno su se provodila dva ispitna postupka o predmetnom proizvodu, a jedan od njih pokrenut je približno tri mjeseca prije drugoga. Društvo Hengshi izričito je zatražilo da se točne informacije prikupljene tijekom antisubvencijskog ispitnog postupka upotrijebe kao najbolje dostupne informacije u ovom ispitnom postupku. Hengshi se izričito odrekao jamstva koje je predviđeno člankom 19. stavkom 6. osnovne uredbe i člankom 29. stavkom 6. Uredbe (EU) 2016/1037, prema kojemu se informacije dostavljene u postupcima trgovinske zaštite upotrebljavaju samo u svrhu za koju su prikupljene. Nadalje, Komisija u ovom predmetu nije uvela privremene antidampinške mjere, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 54. do 56., i stoga je vremenskim okvirima dvaju ispitnih postupaka omogućeno prikupljanje i provjera informacija o izvoznoj cijeni dostavljenih u antisubvencijskom ispitnom postupku prije uvođenja konačnih antidampinških pristojbi. Zbog toga je Komisija iznimno još imala dovoljno vremena da razmotri te informacije u ovom ispitnom postupku, a da pritom ne utječe na prava drugih zainteresiranih strana i ne ugrozi svoj interni postupak odlučivanja. Stoga je Komisija iznimno odlučila da će upotrijebiti podatke o PCN-u prikupljene tijekom antisubvencijskog ispitnog postupka navedenog u uvodnoj izjavi 3. kao raspoložive činjenice u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe. Slijedom toga, izračunala je izvoznu cijenu po PCN-u na temelju vlastitih podataka proizvođača izvoznika koristeći se metodologijom opisanom u uvodnim izjavama od 269. do 272.

                     (277)

                     Za druga dva proizvođača izvoznika koji pripadaju grupaciji CNBM izvozna cijena izračunana je kako je opisano u uvodnim izjavama od 269. do 272.

               3.7.   Usporedba

                     (278)

                     Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju franko tvornica.

                     (279)

                     U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Prilagodbe, koje se temelje na stvarnim podacima društva koje surađuje, izvršene su za troškove manipulacije, vozarinu, troškove pakiranja i kredita te bankovne naknade, carinske pristojbe, provizije i uvozne naknade te neizravne poreze. Prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. izvršena je i za prodaju preko povezanih društava za trgovinu. Utvrđeno je da je djelatnost trgovaca u Hong Kongu slična djelatnosti agenta. Ti trgovci tražili su kupce i stupali su s njima u kontakt. Bili su odgovorni za postupak prodaje i dobivali maržu za svoje usluge. Prilagodba je uključivala troškove prodaje te opće i administrativne troškove društava za trgovinu i dobit od 5 %. U nedostatku bilo kojih drugih informacija smatralo se da je ta profitna marža razumna.

                     (280)

                     Nakon konačne objave grupacija Yuntianhua tvrdila je da bi usporedba njezine izvozne cijene i izračunane uobičajene vrijednosti bila nepravedna. Iako je Komisija prilagodila izvoznu cijenu za sve izravne troškove prodaje, kao što su troškovi prijevoza i bankovne naknade, grupacija je tvrdila da su troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi turske grupacije Sisecam koji su upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti vjerojatno uključivali neke izravne troškove prodaje nastale na domaćem tržištu Turske, zbog čega je došlo do asimetričnosti u usporedbi izvozne cijene i uobičajene vrijednosti.

                     (281)

                     Taj proizvođač izvoznik nije dostavio nikakve dokaze koji bi potkrijepili tvrdnju da su ikakvi troškovi izravne prodaje bili uključeni u troškove prodaje te opće i administrativne troškove koji su upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti ili da upotrijebljeni podaci nisu reprezentativni.

                     (282)

                     Podsjeća se na to da se u članku 2. stavku 6.a osnovne uredbe zahtijeva upotreba javno dostupnih podataka. Komisija uvijek nastoji osigurati da izračun uobičajene vrijednosti bude utemeljen na najboljim javno dostupnim podacima i stranama omogućuje da iznesu svoje primjedbe i dostave alternativne podatke koje smatraju reprezentativnijima. U ovom konkretnom slučaju Komisija je objavila troškove prodaje te opće i administrativne troškove koje namjerava upotrijebiti u Bilješci iz rujna 2019., ali nije zaprimila nikakve primjedbe ni detaljnije alternativne podatke. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

                     (283)

                     Isti proizvođač izvoznik tvrdio je da, iako je uobičajena vrijednost prilagođena za nepovratni porez na dodanu vrijednost („PDV”) na izvoz, Komisija nije dokazala da turski proizvođači plaćaju PDV na koji se može u potpunosti ostvariti povrat nakon prodaje na domaćem tržištu. Stoga takva prilagodba bila bi nezakonita.

                     (284)

                     Komisija je u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) osnovne uredbe izvršila prilagodbu za razliku u neizravnim porezima između izvozne prodaje iz NRK-a u Uniju i uobičajene vrijednosti ako su isključeni neizravni porezi kao što je PDV. Komisija ne mora dokazati da turski proizvođači plaćaju PDV na koji se može u potpunosti ostvariti povrat nakon prodaje na domaćem tržištu, kao što to predlaže proizvođač izvoznik, jer to nije relevantno. Uobičajena vrijednost, izračunana kako je navedeno u uvodnim izjavama od 260. do 266., nije uključivala PDV jer se za izračun uobičajene vrijednosti u zemlji izvoznici upotrebljavaju nenarušene vrijednosti u reprezentativnoj zemlji, bez obračuna PDV-a. Stvarno stanje u pogledu obračuna PDV-a na prodaju na domaćem tržištu i pri izvozu u potpunosti se odvija u NRK-u. U ispitnom postupku zaključeno je da u NRK-u proizvođači izvoznici imaju obvezu plaćanja PDV-a u iznosu od 17 % ili 16 % pri izvozu i ostvaruju povrat tog poreza u iznosu od 5 % ili 10 %.

                     (285)

                     Stoga je Komisija u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) osnovne uredbe, u ovom slučaju PDV-a na koji se ostvaruje djelomični povrat za izvoznu prodaju, primjereno prilagodila uobičajenu vrijednost za razlike u neizravnom oporezivanju. Tvrdnja je stoga odbačena.

               3.8.   Dampinška marža

                     (286)

                     Za proizvođače izvoznike u uzorku Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

                     (287)

                     Na temelju toga konačna ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjena, iznosi:

                                 Društvo

                                 Konačna dampinška marža (%)

                                 Grupacija CNBM

                                 99,7  %

                                 Grupacija Yuntianhua

                                 64,7  %

                     (288)

                     Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 43., jedna skupina proizvođača izvoznika u uzorku, točnije grupacija CNBM, nije surađivala. Stoga nije bilo moguće utvrditi ponderiranu prosječnu dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak u skladu s člankom 9. stavkom 6. osnovne uredbe. Stoga je dampinška marža za sve druge proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak utvrđena na istoj razini kao dampinška marža jedine skupine proizvođača izvoznika u uzorku koja surađuje (grupacija Yuntianhua).

                     (289)

                     Za sve ostale potencijalne proizvođače izvoznike iz NRK-a Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju raspoloživih činjenica u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. S obzirom na visok stupanj suradnje proizvođača izvoznika, koji na temelju Eurostatovih statističkih podataka o uvozu pokrivaju cjelokupan izvoz tkanina od staklenih vlakana iz NRK-a u Uniju, Komisija smatra da je najviša dampinška marža proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika u uzorku, točnije grupacije CNBM, reprezentativna za utvrđivanje razine preostale dampinške marže.

                     (290)

                     Konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

                                 Društvo

                                 Konačna dampinška marža

                                 Grupacija CNBM

                                 99,7  %

                                 Grupacija Yuntianhua

                                 64,7  %

                                 Ostala društva koja surađuju

                                 64,7  %

                                 Sva ostala društva

                                 99,7  %

               EGIPAT
         3.9.   Proizvođači izvoznici

                     (291)

                     Ispitnim postupkom utvrđeno je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka postojala jedna skupina proizvođača izvoznika u Egiptu koja je činila 100 % izvoza. Sastojala se od dva povezana proizvođača izvoznika: Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E („Jushi Egypt”) i Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E. („Hengshi Egypt”). Oba društva pripadaju grupaciji CNBM i surađivala su u ispitnom postupku.

               3.10.   Uobičajena vrijednost

                     (292)

                     Podnositelj pritužbe tvrdio je da bi se uobičajena vrijednost za Egipat trebala izračunati na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene ili referentne vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Naveo je da su prisutni znatni poremećaji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe zbog sljedećih razloga: proizvođači izvoznici nalazili su se u posebnoj gospodarskoj zoni uspostavljenoj na temelju službenog sporazuma između kineske i egipatske vlade, koja je pod upravom i kontrolom kineske vladine agencije (China-Africa TEDA Investment Co. Ltd). Nadalje, podnositelj pritužbe tvrdio je da oba proizvođača izvoznika iz Egipta primaju znatne državne subvencije na temelju poslovnog nastana u toj posebnoj gospodarskoj zoni.

                     (293)

                     U odgovoru na tu tvrdnju oba su proizvođača izvoznika navela da tvrdnje o poremećajima na egipatskom tržištu nisu dostavljene u skladu sa zahtjevima osnovne uredbe i ako budu prihvaćene, njima će se prekršiti prava proizvođača izvoznika na obranu. Točnije, proizvođači izvoznici tvrdili su da pritužba ne sadržava nikakve navode i dokaze koji upućuju na to da na egipatsko gospodarstvo utječu znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a. Proizvođači izvoznici nadalje su tvrdili da su ti navodi ionako nedostatni za ispunjavanje potrebnog standarda dokazivanja koji je u osnovnoj uredbi određen za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja.

                     (294)

                     Kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točkama (d) i (e) osnovne uredbe, podnositelj pritužbe trebao bi pri podnošenju pritužbe predočiti sve dokaze o postojanju znatnih poremećaja u zemlji izvoznici. Komisija tada može ocijeniti jesu li dostavljeni dokazi uistinu dostatni da se opravda procjena navoda o znatnim poremećajima i da se donesu odgovarajući zaključci tijekom ispitnog postupka.

                     (295)

                     Međutim, tvrdnja o postojanju znatnih poremećaja u Egiptu podnesena je samo nekoliko mjeseci nakon objave Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka, kada je istekao rok u kojem su zainteresirane strane trebale odgovoriti na upitnik i kada je prikupljanje podataka već prilično uznapredovalo.

                     (296)

                     Zaključno, odbijen je zahtjev za primjenu metodologije za izračun uobičajene vrijednosti na Egipat u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe.

               3.10.1.   Izračun uobičajene vrijednosti

                     (297)

                     Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika koji je surađivao reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća prodaja smatra se reprezentativnom ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniji predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (298)

                     Komisija je na temelju navedenog utvrdila da je ukupna prodaja koju je društvo Jushi Egypt ostvarilo za istovjetni proizvod na domaćem tržištu bila reprezentativna. Drugi proizvođač izvoznik, Hengshi Egypt, nije ostvario prodaju na domaćem tržištu.

                     (299)

                     Komisija je za proizvođača izvoznika s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom (Jushi Egypt) naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili vrlo slične vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju.

                     (300)

                     Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja proizvođača izvoznika na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća prodaja vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniji.

                     (301)

                     Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje društva Jushi Egypt nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

                     (302)

                     Uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili nije:

                                 —

                                 ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodanoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda, i

                                 —

                                 ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda bila jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje.

                     (303)

                     Uobičajena vrijednost bila je stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsti proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:

                                 —

                                 ako obujam profitabilne prodaje određene vrste proizvoda čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda, ili

                                 —

                                 ako je ponderirani prosjek cijena te vrste proizvoda bio niži od jediničnog troška proizvodnje.

                     (304)

                     Komisija je za vrste proizvoda za koje nije bilo prodaje istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe.

                     (305)

                     Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti dodane prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika koji su surađivali tijekom razdoblja ispitnog postupka:

                                 —

                                 ponderirani prosječni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi koji su nastali proizvođačima izvoznicima koji su surađivali na cjelokupnu domaću prodaju istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, i

                                 —

                                 ponderirana prosječna dobit koju su proizvođači izvoznici koji su surađivali ostvarili od cjelokupne domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (306)

                     Komisija je za društvo Jushi Egypt izvorno utvrdila da su u slučaju pet od osam vrsta proizvoda izvezene vrste proizvoda bile identične ili vrlo slične vrstama proizvoda koje se prodaju u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu.

                     (307)

                     Nakon konačne objave društvo Jushi Egipat osporilo je način na koji je Komisija uzela u obzir različite vrste kupaca u usporedbi uobičajene vrijednosti i izvozne cijene. Nakon daljnje analize Komisija je potvrdila da ne postoji dosljedna i očita razlika u funkcijama prodavatelja za različite razine trgovine na egipatskom domaćem tržištu koja bi opravdala razlikovanje po vrsti kupca. Komisija je stoga prihvatila tvrdnju društva i ponovno izračunala njegove marže bez razlikovanja vrste kupaca. Komisija je nakon toga revidirala i izračunanu uobičajenu vrijednost za društvo Hengshi Egypt.

                     (308)

                     Analiza domaće prodaje društva Jushi Egypt po vrsti proizvoda (s reprezentativnom prodajom) nadalje je pokazala da je više od 80 % domaće prodaje bilo profitabilno i da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s tim uobičajena vrijednost za te vrste proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Za iznimne vrste proizvoda za koje nije ostvarena domaća prodaja uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe, kako je prethodno opisano u uvodnoj izjavi 305.

                     (309)

                     Drugi proizvođač izvoznik, Hengshi Egypt, prodavao je svoje proizvode od tkanina od staklenih vlakana isključivo za izvoz i stoga nije ostvario domaću prodaju. Budući da se na domaćem tržištu nije prodavao istovjetni proizvod, Komisija je uobičajenu vrijednost izračunala u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe.

                     (310)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka društvo Hengshi Egypt nabavljalo je glavnu sirovinu (roving od staklenih vlakana) koja se upotrebljava u proizvodnji tkanina od staklenih vlakana od društva Jushi Egypt i još jednog povezanog dobavljača.

                     (311)

                     U tom su kontekstu proizvođači izvoznici tvrdili da bi se s obzirom na dobit koju je društvo Jushi Egypt ostvarilo prodajom rovinga od staklenih vlakana društvu Hengshi Egypt trebalo smatrati da su te transakcije izvršene po tržišnim cijenama. Proizvođači su uputili i na postojeću sudsku praksu (94) prema kojoj je upotreba podataka iz poslovnih knjiga društva koje se ispituje pravilo, a prilagodba ili zamjena tih podataka iznimka. Uputili su i na nedostatak narušavajućih vladinih mjera te na činjenicu da su troškovi proizvodnje pravilno prikazani u poslovnim knjigama društva Hengshi Egypt i da bi se te poslovne knjige trebale upotrijebiti za utvrđivanje troška proizvodnje i naknadne izračunane uobičajene vrijednosti društva Hengshi Egypt.

                     (312)

                     Suprotno tvrdnjama proizvođača izvoznika, utvrđeno je da cijene po kojima je društvo Hengshi Egypt kupovalo roving od staklenih vlakana od društva Jushi Egypt nisu određene po tržišnim uvjetima jer su bile dosljedno i znatno niže od cijene koje je društvo Jushi Egypt naplaćivalo nezavisnim kupcima na egipatskom domaćem tržištu za isti proizvod. S obzirom na znatne razlike između tih cijena, Komisija je zaključila da se ne može smatrati da su cijene koje je društvo Hengshi Egypt plaćalo društvu Jushi Egypt određene po tržišnim uvjetima. Unatoč činjenici da su te cijene bilo profitabilne, one nisu odražavale tržišne cijene u Egiptu i Hengshi Egypt bi u nedostatku korporativne povezanosti kupovao roving od staklenih vlakana po mnogo višoj cijeni. Nadalje, utvrđeno je da je navod o nedostatku narušavajućih vladinih mjera u određivanju cijena sirovina nevažan jer je u ovom slučaju presudna analiza toga jesu li cijene određene po tržišnim uvjetima.

                     (313)

                     U odgovoru na konačnu objavu društva Jushi/Hengshi Egypt ponovila su svoju tvrdnju da su cijene rovinga od staklenih vlakana koje je društvo Jushi Egypt naplaćivao društvu Hengshi Egypt bile po tržišnim uvjetima te navela da su prodajom između povezanih strana nastale profitne marže usporedive s ciljnom dobiti koju je podnositelj utvrdio u pritužbi kao dovoljnu za „održivo dugoročno poslovanje na tržištu”. Komisija napominje da je ciljna dobit ona dobit koju industrija Unije razumno može ostvariti na tržištu Unije ako nema dampinškog uvoza te stoga nije primjerena referentna vrijednost za ocjenu toga je li cijena dogovorena između povezanih strana po tržišnim uvjetima. Relevantni kriteriji za takvu ocjenu odnose se na razinu cijena koja bi se mogla postići u Egiptu u nedostatku tog odnosa. Ispitnim postupkom pokazalo se da su razine cijena (i dobiti) na egipatskom tržištu doista bile više od onih koje su se naplaćivale između tih povezanih društava.

                     (314)

                     S obzirom na prethodno navedeno i razloge navedene u uvodnoj izjavi 312., odbačena je tvrdnja da su cijene bile po tržišnim uvjetima zbog ostvarene razine dobiti.

                     (315)

                     Društva Jushi/Hengshi Egypt nadalje su tvrdila da se metodologijom Komisije opisanom u uvodnim izjavama od 309. do 311. krši članak 2. stavak 5. osnovne uredbe, koji bi trebalo tumačiti usko, te su upućivala i na sudsku praksu sudova EU-a i WTO-a. Društva Jushi/Hengshi Egypt tvrdila su da se kupovna cijena rovinga od staklenih vlakana između društava Hengshi Egypt i Jushi Egypt ne može zanemariti samo zato što ne bi bila po tržišnim uvjetima. Društva Jushi/Hengshi Egypt tvrdila su da Komisija usto mora dokazati u kojoj mjeri poslovne knjige društva Hengshi Egypt ne odražavaju na prihvatljiv način troškove povezane s proizvodnjom i prodajom tkanine od staklenih vlakana.

                     (316)

                     Komisija se ne slaže s tim tumačenjem i smatra da nijedan od slučajeva koje su društva Jushi/Hengshi Egypt navela ne dovodi u pitanje valjanost nalaza Komisije u ovom predmetu. Štoviše, tijela WTO-a (95) dosljedno su presuđivala da se može smatrati da poslovne knjige proizvođača izvoznika ne odražavaju na prihvatljiv način troškove povezane s proizvodnjom i prodajom predmetnog proizvoda ako je, na primjer, proizvođač dio grupacije društava (što je slučaj s društvima Jushij i Hengshi Egypt) i ako transakcije koje uključuju ulazne materijale povezane s proizvodnjom i prodajom predmetnog proizvoda nisu u skladu s tržišnim uvjetima. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (317)

                     Društva Jushi/Hengshi Egypt nadalje su, uz pozivanje na sudsku praksu (96), tvrdila da je metodologija koju je Komisija primijenila za ocjenu je li kupovna cijena rovinga od staklenih vlakana bila po tržišnim uvjetima neispravna. Društva Jushi/Hengshi Egypt navela su da Komisija nije usporedila usporedive cijene i da je Komisija trebala uzeti u obzir sve relevantne čimbenike koji se odnose na predmetnu prodaju, konkretno: i. uvjete isporuke; ii. uvozne carine na sirovine; iii. neusporedive količine; iv. politiku određivanja cijena za povezane transakcije društva Jushi Egypt.

                     (318)

                     Nakon pregleda elemenata u dokumentaciji Komisija je prihvatila zahtjev za prilagodbu zbog razlika u uvjetima isporuke i, prema potrebi, odbila troškove prijevoza od prodajne cijene rovinga od staklenih vlakana. Troškovi prijevoza procijenjeni su na temelju stvarnih troškova prijevoza tkanine od staklenih vlakana koje je Komisija provjerila.

                     (319)

                     Nakon dodatne konačne objave društva Jushi/Hengshi Egypt tvrdila su da su se, osim troškova prijevoza, trebali odbiti i troškovi kredita. Kad je riječ o zatraženoj prilagodbi za troškove kredita, takav trošak koji snosi prodavatelj sastavni je element transakcija koje se provode na slobodnom tržištu po tržišnim uvjetima. Stoga Komisija mora odbaciti tu tvrdnju.

                     (320)

                     Kada je riječ o uvoznim carinama, bez zauzimanja stajališta o tome bi li prilagodba bila opravdana u toj situaciji, u dokumentaciji nema dokaza o tome da je društvo Jushi Egypt platilo carine niti da su ih egipatska tijela naplatila. Društvo Jushi Egypt u svojem podnesku nije dostavilo nikakav dokaz koji bi upućivao na to da je ono te carine platilo te je zapravo navelo da se carina „uobičajeno primjenjuje” i „da bi [je] ono trebalo platiti”. Kad je riječ o količinama, društva nisu mogla dostaviti nikakve dokaze o uobičajenoj politici popusta na količinu kojima bi potkrijepila njihovu tvrdnju da je razlika u cijenama između povezanih i nepovezanih strana nastala kao posljedica popusta na količinu. Zapravo, u jedinom dokumentu koji je društvo Jushi Egypt dostavilo objašnjava se da se cijena koju je to društvo naplaćivalo društvu Hengshi Egypt temeljila na prosječnoj cijeni koju je naplaćivalo nepovezanim kupcima u prethodnoj godini, uvećanoj za određeni postotak ovisno o vrsti rovinga. Međutim, tržišna stvarnost i znatne razlike između cijena za Hengshi Egypt i nepovezane kupce upućuju na to da društvo Jushi Egypt prethodno navedenu politiku određivanja cijena nije provelo u praksi. Kao posljedica toga, politika određivanja cijena društva Jushi Egypt nije odražavala stvarnu cijenu koju je platila povezana strana (Hengshi Egypt). Stoga su odbačene tvrdnje da bi prodajne cijene rovinga od staklenih vlakana trebalo prilagoditi u skladu s tim elementima.

                     (321)

                     Slično tome, nakon konačne objave egipatska vlada smatrala je da je cijena samo jedan od uvjeta transakcije koji se uzima u obzir pri ocjeni jesu li poslovne knjige izvoznika u skladu s tržišnim uvjetima i da konačna objava nije sadržavala nikakve dokaze da je Komisija uzela u obzir te druge uvjete predmetnih transakcija. Egipatska vlada tvrdila je i da je Komisija postupila u suprotnosti s prvom rečenicom članka 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu jer nije uzela u obzir podatke o troškovima koji ispunjavaju oba uvjeta utvrđena u odredbama tog članka, tj. da su „u skladu s opće prihvaćenim računovodstvenim načelima” i da „odražavaju troškove na prihvatljiv način”.

                     (322)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama 318. i 319., Komisija je izvršila prilagodbu za troškove prijevoza. Međutim, na temelju činjenica iz ovog predmeta Komisija je utvrdila da nikakva prilagodba drugih elemenata ne bi bila opravdana i da stoga nije relevantna za ocjenu jesu li cijene u skladu s tržišnim uvjetima. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 312., Komisija je utvrdila da su cijene po kojima je društvo Hengshi Egypt kupovalo roving od staklenih vlakana od društva Jushi Egypt bile dosljedno i znatno niže od cijena koje je društvo Jushi Egypt naplaćivalo nezavisnim kupcima na egipatskom domaćem tržištu za isti proizvod, čak i nakon primjene opravdanih prilagodbi. S obzirom na znatne razlike između tih cijena, Komisija je zaključila da se za te cijene ne može smatrati da su određene po tržišnim uvjetima. Na temelju toga Komisija je zaključila da cijene nisu na prihvatljiv način odražavale troškove povezane s proizvodnjom i prodajom predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe, a tekst te odredbe jednak je tekstu članka 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu. Obje su tvrdnje stoga odbačene.

                     (323)

                     Nadalje, društva Jushi/Hengshi Egypt tvrdila su da, s obzirom na njihove interne oznake proizvoda za roving od staklenih vlakana, rezultat usporedbe količina prodanih povezanim i nepovezanim kupcima na domaćem tržištu ne bi bio reprezentativan. Umjesto toga društva Jushi/Hengshi Egypt predložila su usporedbu na temelju strukture kontrolnog broja proizvoda (PCN), koju je Komisija uspostavila u drugom antidampinškom ispitnom postupku koji se odnosio na proizvode od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Bahreina i Egipta (97). Društva su tvrdila da bi taj pristup doveo do reprezentativnijeg rezultata. Tvrdila su i da bi se kontrolni brojevi proizvoda, s obzirom na to da su se smatrali primjerenima za usporedbu cijena za potrebe izračuna dampinške marže i marže štete, trebali smatrati primjerenima i za potrebe usporedbe cijena rovinga od staklenih vlakana koje je društvo Jushi Egypt naplatio društvu Hengshi Egypt, s jedne strane, i nepovezanim kupcima na domaćem tržištu, s druge strane.

                     (324)

                     Pristup koji je primijenila Komisija omogućio je usporedbu prodaje društvu Hengshi Egypt i nepovezanim stranama na temelju točnih odgovarajućih internih oznaka proizvoda, čime je omogućena precizna usporedba relevantnih vrsta proizvoda prodanih objema vrstama kupaca. Društva Jushi/Hengshi Egypt nisu dokazala kako bi usporedba kontrolnih brojeva proizvoda, stvorenih u drugu svrhu, dovela do primjerenije usporedbe od one koja je rezultat usporedbe cijena istog proizvoda. Komisija je u stvari zaključila da bi alternativni pristup koji su predložila društva Jushi/Hengshi Egypt doveo do manje preciznog rezultata te je odbacila tu tvrdnju.

                     (325)

                     Stoga je Komisija potvrdila nalaz da troškovi rovinga od staklenih vlakana iskazani u poslovnim knjigama društva nisu na prihvatljiv način odražavali troškove društva Hengshi Egypt povezane s proizvodnjom tkanine od staklenih vlakana. Stoga su se pri izračunu uobičajene vrijednosti ti troškovi morali prilagoditi razini cijena naplaćenih nepovezanim kupcima na domaćem tržištu, u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe.

                     (326)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 548., Komisija je 10. veljače 2020. izdala dodatnu konačnu objavu i pozvala društva da dostave primjedbe na sadržaj tih dodatnih informacija. Društva Jushi/Hengshi dostavila su svoje primjedbe 13. veljače 2020., no one se nisu odnosile na sadržaj dodatne konačne objave. Umjesto toga, ta su društva ponovila da osporavaju metodologiju Komisije pri izračunu uobičajene vrijednosti društva Hengshi, a posebno tvrdnje koje Komisija nije bila prihvatila.

                     (327)

                     Komisija naglašava da je taj podnesak, koji se odnosio na informacije dostavljene društvu u dokumentu o općoj objavi, uslijedio nakon isteka roka za iznošenje primjedbi na konačnu objavu (tj. 9. siječnja 2020.). U svakom slučaju, Komisija je odlučila odgovoriti na njih u ovoj Uredbi.

                     (328)

                     Kao prvo, društva Jushi/Hengshi tvrdila su da čine jedan gospodarski subjekt jer se proizvodi koje proizvode ne preklapaju i smještena su u istoj zoni. Drugo, tvrdila su da Komisija krši članak 2. stavak 5. osnovne uredbe jer se tim člankom Komisiji ne dopušta da provede ispitivanje transakcije po tržišnim uvjetima. Uputila su na nekoliko panela i izvješća Žalbenog tijela koja navodno potkrepljuju tu tvrdnju. Tijekom saslušanja predstavnici društava izjavili su da se dobit ne može smatrati troškom. Na kraju, ponovili su svoje tvrdnje da je primjenom tržišne cijene za roving od staklenih vlakana u Egiptu (na temelju nepovezane prodaje društva Jushi na egipatskom tržištu) Komisija dvostruko izračunala troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit za roving od staklenih vlakana.

                     (329)

                     Kad je riječ o prvoj tvrdnji, Komisija društva može smatrati jednim gospodarskim subjektom samo ako informacije u dokumentaciji pokazuju da u svim aspektima zajedno djeluju. Ako nema drugih elemenata, lokacija i vrste proizvoda nisu dokaz da društva djeluju kao jedan gospodarski subjekt. Stoga, iako su društva Jushi i Hengshi dio iste grupacije, Komisija drži da dokazi u dokumentaciji pokazuju da ta dva pravna subjekta samostalno djeluju i da se zato ne mogu smatrati jednim gospodarskim subjektom.

                     (330)

                     Kad je riječ o drugoj tvrdnji, u članku 2. stavku 5. osnovne uredbe utvrđuje se da se troškovi u vezi proizvodnje i prodaje proizvoda iz ispitnog postupka koji se ne odražavaju na prihvatljiv način u poslovnim knjigama dotične stranke moraju prilagoditi. Komisija drži da se za transfernu cijenu može smatrati da ne odražava trošak povezan s proizvodnjom proizvoda iz ispitnog postupka kad nije određena po tržišnim uvjetima. To je tumačenje potvrdilo Žalbeno tijelo WTO-a (98). Sudska praksa WTO-a, koju su društva Jushi i Hengshi u svojem podnesku koristila izvan konteksta (99), zapravo u ovom slučaju podupire tumačenje Komisije. Naime, u tom kontekstu Žalbeno tijelo potvrdilo je da se za evidenciju koja je u skladu s opće prihvaćenim računovodstvenim načelima može utvrditi da ne odražava na prihvatljiv način troškove povezane s proizvodnjom i prodajom predmetnog proizvoda ako je, na primjer, izvoznik ili proizvođač iz ispitnog postupka dio grupacije društava u kojoj su troškovi određenih ulaznih elemenata povezanih s proizvodnjom i prodajom predmetnog proizvoda evidentirani u više poslovnih knjiga društava ili ako transakcije koje uključuju takve ulazne elemente nisu u skladu s tržišnim uvjetima. Upravo je to slučaj u ovom predmetu.

                     (331)

                     Čini se da ti proizvođači izvoznici ne razumiju ni pojam troška iz članka 2. stavka 5. osnovne uredbe. To se odnosi na trošak proizvođača proizvoda iz ispitnog postupka (a ne na proizvođača ulaznih elemenata). Sa stajališta kupca, dobit prodavatelja je trošak uključen u cijenu plaćenu za ulazni element. Komisija je ispravno ocijenila odražavaju li poslovne knjige društva Hengshi na prihvatljiv način troškove povezane s proizvodnjom tkanina od staklenih vlakana i utvrdila je da su transferne cijene za kupnju rovinga od staklenih vlakana znatno deflacionirane u odnosu na tržišnu cijenu za iste vrste proizvoda u Egiptu, tj. da nisu bile po tržišnim uvjetima. Zato je prilagodila trošak rovinga od staklenih vlakana na temelju cijena koje Jushi naplaćuje nepovezanim društvima na egipatskom tržištu.

                     (332)

                     Na kraju, tvrdnja o dvostrukom izračunu u cijelosti je analizirana u uvodnim izjavama od 337. do 345. ove Uredbe.

                     (333)

                     Kad je riječ o nabavi rovinga od staklenih vlakana od drugog povezanog dobavljača, taj dobavljač nije prodavao roving od staklenih vlakana nezavisnim kupcima u Egiptu. Komisija je stoga usporedila cijene za nabavu rovinga od staklenih vlakana od tog dobavljača s cijenama koje Jushi Egypt naplaćuje nepovezanim stranama na domaćem tržištu. Kao rezultat toga, utvrđeno je da su cijene po kojima je društvo Hengshi Egypt kupovalo roving od staklenih vlakana od drugog povezanog dobavljača u skladu s prevladavajućim cijenama na egipatskom domaćem otvorenom tržištu i stoga je utvrđeno da se ta nabava rovinga od staklenih vlakana odvija po tržišnim uvjetima.

                     (334)

                     Kad je riječ o iznosima troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti, s obzirom na to da društvo Hengshi Egypt nije ostvarivalo domaću prodaju, iznosi troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti temeljili su se na domaćoj prodaji istovjetnog proizvoda koju je, u uobičajenom tijeku trgovine i na izvorno istoj razini trgovine (tj. samo za krajnje korisnike), tijekom razdoblja ispitnog postupka ostvario Jushi Egypt, drugi proizvođač izvoznik iz Egipta.

                     (335)

                     Nakon konačne objave, društva Jushi/Hengshi Egypt tvrdila su da Komisijin pristup primjene troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti društva Jushi Egypt na prodaju krajnjim korisnicima samo radi izračuna uobičajene vrijednosti za društvo Hengshi Egypt nije u skladu s člankom 2. stavkom 6. osnovne uredbe i da nije potkrijepljen nikakvim činjeničnim razmatranjima. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 306., zaista nije bilo dokaza o dosljednoj i specifičnoj razlici funkcija prodavatelja za različite razine trgovine na egipatskom domaćem tržištu koja bi opravdavala razlikovanje prema vrsti kupca. Kao rezultat toga, za sve prodajne kanale u uobičajenom tijeku trgovine domaća prodaja društva Jushi Egypt čini osnovu za troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit koje je potrebno upotrijebiti pri izračunu uobičajene vrijednosti za društvo Hengshi Egypt.

                     (336)

                     Društvo Hengshi Egypt tvrdilo je da bi se dobit koju je ostvarilo društvo Jushi Egypt od prodaje rovinga od staklenih vlakana trebala oduzeti pri izračunu uobičajene vrijednosti za društvo Hengshi Egypt. Temeljilo je tu tvrdnju na činjenici i. da su ta društva činila jedan gospodarski subjekt i ii. da bi uključivanje dobiti koju je ostvarilo društvo Jushi Egypt pri izračunu uobičajene vrijednosti i troškova proizvodnje dovelo do dvostrukog obračunavanja.

                     (337)

                     Komisija smatra da ta dva egipatska proizvođača izvoznika ne čine jedan gospodarski subjekt (iako pripadaju istoj korporativnoj grupaciji, grupaciji CNBM) jer su to zasebni subjekti s različitim pravnim osobnostima i nezavisnim aktivnostima proizvodnje i prodaje.

                     (338)

                     Nadalje, pri izračunu uobičajene vrijednosti troškovi proizvodnje društva Hengshi Egypt prilagođeni su u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe kako bi odražavali prevladavajuće tržišne cijene koje su određene po tržišnim uvjetima (čime se zapravo zanemaruje prodaja rovinga od staklenih vlakana između povezanih strana). Osim toga, u skladu s člankom 2. stavkom 6. te uredbe, profitna marža koja se upotrebljava za izračun uobičajene vrijednosti temelji se na domaćoj prodaji istovjetnog proizvoda (a to su tkanine od staklenih vlakana, a ne roving od staklenih vlakana) nezavisnim kupcima u uobičajenom tijeku trgovine. Ta profitna marža odražava i razinu dobiti koju u uobičajenim uvjetima može ostvariti proizvođač koji prodaje tkaninu od staklenih vlakana na egipatskom tržištu. Stoga se tvrdnja opisana u prethodnoj uvodnoj izjavi odbacuje.

                     (339)

                     Nakon konačne objave društva Jushi/Hengshi Egypt ponovno su tvrdila da je izračunana uobičajena vrijednost za društvo Hengshi Egypt umjetno uvećana zbog dvostrukog izračuna troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti od prodaje rovinga od staklenih vlakana za društvo Jushi Egypt. Društva su uputila na dva prethodna antidampinška ispitna postupka, u kojima je Komisija u jednom slučaju odbila troškove prodaje te opće i administrativne troškove od prodaje polugotovih proizvoda, a u drugom slučaju od prodaje dobavljača sirovina (100), i tvrdilo da su okolnosti u tim slučajevima usporedive s ovim ispitnim postupkom. Društva su stoga tvrdila da bi Komisija u skladu s tim prethodnim slučajevima trebala odbiti troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit društva Jushi Egypt u slučaju prodaje rovinga od staklenih vlakana od troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti upotrijebljenih za izračun uobičajene vrijednosti tkanina od staklenih vlakana za društvo Hengshi Egypt.

                     (340)

                     Međutim, okolnosti slučajeva na koje upućuju društva Jushi/Henshi Egypt razlikuju se od onih u trenutačnom ispitnom postupku. U jednom slučaju problem nije nastao pri izračunu uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6. osnovne uredbe, nego pri utvrđivanju je li domaća prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine na temelju ukupnog troška predmetnog društva. U tom su slučaju oba predmetna povezana društva prodavala proizvod iz ispitnog postupka na domaćem tržištu i stoga su se troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit obaju društava odnosili na prodaju proizvoda iz ispitnog postupka, što nije slučaj u trenutačnom ispitnom postupku.

                     (341)

                     U ovom ispitnom postupku cijena rovinga od staklenih vlakana na slobodnom tržištu upotrijebljena je za utvrđivanje troška proizvodnje tkanina od staklenih vlakana društva Henshi Egypt. Ta je cijena uključivala troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit (od prodaje rovinga od staklenih vlakana) i rezultirala ukupnim troškom proizvodnje tkanina od staklenih vlakana za društvo Hengshi Egypt. Međutim, ta cijena nije uključivala troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit za domaću prodaju tkanina od staklenih vlakana društva Hengshi Egypt jer to društvo nije prodavalo tkanine od staklenih vlakana na domaćem tržištu. Kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost, razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti dodan je trošku proizvodnje u skladu s člankom 2. stavkom 6. osnovne uredbe. Taj razuman iznos odražavao je nastale troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit ostvarenu domaćom prodajom tkanina od staklenih vlakana na egipatskom tržištu.

                     (342)

                     Kad je riječ o drugom ispitnom postupku na koji su uputila društva Jushi/Hengshi Egypt, tvrdnja predmetnih proizvođača izvoznika, tj. da troškove prodaje te opće i administrativne troškove dobavljača sirovina treba odbiti od troška proizvodnje proizvođača izvoznika odbačena je na temelju toga što „svaka kupnja sirovina u plaćenoj cijeni uključuje neke troškove prodaje te opće i administrativne troškove, ali to su troškovi dobavljača, a ne troškovi prodaje te opće i administrativni troškovi predmetnog izvoznika.” Isto je vrijedilo u ovom predmetu.

                     (343)

                     Uzimajući u obzir prethodno navedeno, ne može se smatrati da ti presedani podupiru tvrdnju proizvođača izvoznika da trenutačni predmet nije u skladu s prethodnim ispitnim postupcima.

                     (344)

                     Društva Jushi/Hengshi Egypt tvrdila su i da je Jushi Egypt integrirani proizvođač koji proizvodi roving od staklenih vlakana za daljnju preradu u tkanine od staklenih vlakana te da njegova prodaja tkanina od staklenih vlakana stoga uključuje i troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit koji se odnose na proizvodnju rovinga od staklenih vlakana. Prema tome, društva Jushi/Hengshi Egypt tvrdila su da bi se pri izračunu uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6. osnovne uredbe troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit koji se navodno odnose na roving od staklenih vlakana trebali odbiti od troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti društva Jushi Egypt za prodaju tkanina od staklenih vlakana, koju treba dodati trošku proizvodnje tkanina od staklenih vlakana društva Hengshi Egypt. Nakon konačne objave sličan je argument iznijela i egipatska vlada.

                     (345)

                     Komisija je napomenula da bi se svaka preraspodjela troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti s prodaje tkanina od staklenih vlakana na roving od staklenih vlakana temeljila na špekulaciji jer troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit nastaju od prodaje proizvoda na koji upućuju i ne mogu se povezati s ulaznim elementima iz uzvodnog procesa proizvodnje. Stoga troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit koje je društvo dodijelilo prodaji tkanina od staklenih vlakana ne bi trebali sadržavati troškove koji se odnose na drugi proizvod. Osim toga, u poslovnim knjigama društva Jushi Egypt jasno se razlikuju ostvareni prihodi i nastali troškovi za svaki segment poslovanja društva, tj. tkanine od staklenih vlakana i druge proizvode. Da su tvrdnje društava istinite, to bi zapravo dovelo u pitanje pouzdanost metodologije kojom se društvo Jushi Egypt koristilo za dodjelu troškova predmetnom proizvodu za potrebe ovog ispitnog postupka.

                     (346)

                     Prema tome, tvrdnja da troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit društva Jushi Egypt koji se odnose na tkanine od staklenih vlakana uključuju i troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit koji se odnose na prodaju rovinga od staklenih vlakana te da su zbog toga troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit za roving od staklenih vlakana dvostruko izračunani pri izračunu uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6. osnovne uredbe, činjenično je netočna i stoga je odbačena.

                     (347)

                     Egipatska vlada nadalje smatra da je zbog načina izračuna uobičajene vrijednosti za društvo Hengshi Egypt utvrđena prevelika dampinška marža za grupaciju. Prema egipatskoj vladi, Komisija smatra da ta dva proizvođača ne čine jedan gospodarski subjekt i nije uzela u obzir cijene prodaje rovinga od staklenih vlakana između tih dvaju subjekata na temelju njihove povezanosti. U tom je pogledu uputila na prethodnu praksu odbijanja dobiti između društava koja čine jedan gospodarski subjekt.

                     (348)

                     Međutim, činjenica da su društva Jushi Egypt i Hengshi Egypt pripadali istoj grupaciji društava i da su bili povezani nije bila dovoljna da ih se smatra jednim gospodarskim subjektom. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 329., ta su društva odvojeni subjekti sa zasebnim pravnim osobnostima i odvojenim operacijama proizvodnje i prodaje. Predmetna društva nikad nisu osporila te činjenice. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

               3.11.   Izvozna cijena

                     (349)

                     Proizvođači izvoznici koji surađuju izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima, preko povezanih trgovaca koji se nalaze izvan Unije ili preko povezanih uvoznika koji se nalaze u Uniji.

                     (350)

                     Ako su proizvođači izvoznici izvozili predmetni proizvod izravno nezavisnim kupcima u Uniji ili preko povezanog društva koje djeluje kao trgovac, izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

                     (351)

                     Ako su proizvođači izvoznici predmetni proizvod u Uniju izvozili preko povezanih društava koja djeluju kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U tom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove povezanih uvoznika koji se nalaze u Uniji te razumnu dobit.

                     (352)

                     Samo je jedan nepovezani trgovac surađivao u ispitnom postupku. Budući da je tijekom razdoblja ispitnog postupka uvezao samo zanemarive količine tkanina od staklenih vlakana, njegova profitna marža nije se smatrala reprezentativnom. U nedostatku bilo kojih drugih informacija, profitna marža nezavisnog trgovca koji posluje u sektoru tkanina od staklenih vlakana procijenjena je na 5 %.

               3.12.   Usporedba

                     (353)

                     Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu dvaju proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju franko tvornica.

                     (354)

                     Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. U ovom su slučaju izvršene prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, manipulacije, utovara i popratne troškove te troškove kredita i bankovne naknade.

                     (355)

                     Nadalje, oba su proizvođača izvoznika tijekom razdoblja ispitnog postupka izvozila tkanine od staklenih vlakana u Uniju preko povezanih trgovaca koji se nalaze izvan Unije, u Hong Kongu. Trgovci u Hong Kongu tražili su kupce i stupili su s njima u kontakt. Nadalje, bili su odgovorni za postupak prodaje i dobivali su maržu za svoje usluge. Zato je Komisija utvrdila da je djelatnost tih trgovaca slična djelatnosti agenta. Stoga je prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. provedena i za prodaju preko tih povezanih društava za trgovinu. Prilagodba je uključivala oduzimanje troškova prodaje te općih i administrativnih troškova tih društava za trgovinu i dobiti od 5 %. U nedostatku bilo kojih drugih informacija smatralo se da je ta profitna marža razumna.

               3.13.   Dampinške marže

                     (356)

                     Kako bi utvrdila dampinšku maržu za dva proizvođača izvoznika koji surađuju, Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda, na temelju franko tvornica, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

                     (357)

                     Budući da su ta dva proizvođača koja surađuju povezana, utvrđena je jedinstvena dampinška marža na temelju ponderiranog prosjeka njihovih pojedinačnih dampinških marži.

                     (358)

                     Nakon konačne objave, egipatska vlada osporila je način na koji je Komisija izračunala dampinšku maržu za grupaciju CNBM. Egipatska vlada tvrdila je da bi u skladu s člankom 6.10. Sporazuma WTO-a o antidampingu pojedinačne marže trebalo izračunati za svakog proizvođača izvoznika koji surađuje u ispitnom postupku. U tom su pogledu stvarne cijene domaće prodaje društva Jushi Egypt trebale biti iskorištene kao osnova za uobičajenu vrijednost za cijelu grupaciju CNBM i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu društava Hengshi Egypt i Jushi Egypt.

                     (359)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 34., člankom 9. stavkom 5. osnovne uredbe predviđeno je da Komisija utvrdi jedinstvenu pojedinačnu antidampinšku pristojbu kada postoje poslovne veze između proizvođača izvoznika. Činjenica da su Jushi Egypt i Hengshi Egypt povezana društva utvrđena je tijekom ovog ispitnog postupka i nije osporavana. Stoga je Komisija izračunala jedinstvenu pojedinačnu dampinšku maržu za grupaciju CNBM u skladu s člankom 9. stavkom 5. osnovne uredbe. Pojedinačne dampinške marže predmetnih društava osnova su za izračun jedinstvene marže za grupaciju. U tom pogledu, uobičajena vrijednost i izvozna cijena moraju se utvrditi pojedinačno za svako društvo u skladu s člancima 2. i 3. osnovne uredbe. U članku 2. osnovne uredbe opisana je metodologija za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u slučaju da cijene domaće prodaje nisu reprezentativne, ali nije predviđeno da se uobičajena vrijednost temelji samo na domaćim prodajnim cijenama drugog društva. Isto tako, člankom 3. osnovne uredbe nije predviđeno da se dampinška marža izračunava na temelju ponderiranih prosječnih izvoznih cijena dvaju ili više društava. Stoga je tvrdnja iznesena u tom pogledu odbačena.

                     (360)

                     Nakon dodatne konačne objave egipatska vlada primijetila je da Komisija nije odgovorila na većinu primjedbi i argumenata koje su nakon konačne objave dostavila društva Hengshi/Jushi Egypt te je navela da ih treba razmotriti. Komisija je napomenula da su sve primjedbe koje su nakon konačne objave dostavila društva Hengshi/Jushi Egypt i dodatna konačna objava u potpunosti uzete u obzir u prethodnim uvodnim izjavama ove Uredbe. Kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 548., dodatna konačna objava bila je ograničena na činjenice i razmatranja na temelju kojih su doneseni konačni zaključci, koji su se promijenili u odnosu na konačnu objavu.

                     (361)

                     Razina suradnje u ovom je slučaju visoka s obzirom na to da su proizvođači izvoznici koji surađuju u ispitnom postupku u biti činili, na temelju Eurostatovih statističkih podataka o uvozu, cjelokupan uvoz predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga Komisija je odlučila preostalu dampinšku maržu odrediti na razini pojedinačne dampinške marže utvrđene za društva koja surađuju.

                     (362)

                     Konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

                                 Društvo

                                 Konačna dampinška marža

                                 Grupacija CNBM

                                 20,0  %

                                 Sva ostala društva

                                 20,0  %

               4.   ŠTETA

         4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                     (363)

                     Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je 16 proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

                     (364)

                     Ukupna proizvodnja tkanina od staklenih vlakana u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je na gotovo 115 000 tona. Komisija je utvrdila tu vrijednost na temelju provjerenog odgovora na upitnik podnositelja pritužbe, koji je ponovno provjerila i prema potrebi ažurirala provjerenim odgovorima na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., uzorak je bio sastavljen od četiriju proizvođača iz Unije koji su činili više od 40 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

               4.2.   Potrošnja u Uniji

                     (365)

                     Komisija se oslonila na prilagođene podatke Eurostata kako bi utvrdila potrošnju u Uniji i obujam uvoza te je pritom primijenila nespornu metodologiju koju je predložio podnositelj pritužbe. Na temelju podataka o oznakama TARIC mali je dio ulaznih materijala uklonjen iz upotrijebljenih statističkih podataka o uvozu. Komisija je provjerila i potvrdila procjene podnositelja pritužbe u pogledu udjela predmetnog proizvoda u obujmu uvezenom pod oznakama KN (101) navedenima u Objavi o pokretanju ispitnog postupka (102) na temelju informacija zaprimljenih od proizvođača izvoznika iz NRK-a i Egipta koji surađuju.

                     (366)

                     Obujam i vrijednost uvoza iz ostalih trećih zemalja utvrđeni su tijekom ispitnog postupka na temelju neposrednih saznanja o društvima koja proizvode tkanine od staklenih vlakana u ostalim trećim zemljama i uvoze u Uniju. Podnositelj pritužbe je za sve treće zemlje, uz podatke navedene u pritužbi, dostavio ažurirane informacije dobivene istraživanjem tržišta za razdoblje ispitnog postupka.

                     (367)

                     Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije uvećanog za uvoz iz svih trećih zemalja, kako je zabilježeno u Eurostatovoj bazi podataka Comext i prilagođeno kako je opisano u prethodnim uvodnim izjavama 365. i 366.

                     (368)

                     Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 2.

                        Potrošnja u Uniji (u tonama)

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Ukupna potrošnja u Uniji

                                 153 287

                                 175 827

                                 181 464

                                 168 270

                                    Indeks

                                    100

                                    115

                                    118

                                    110

                                                Izvor:

                                             Comext, pritužba

                     (369)

                     Potrošnja u Uniji povećala se tijekom razmatranog razdoblja s približno 153 000 tona u 2015. na približno 168 000 tona u razdoblju ispitnog postupka, točnije za 9,8 %.

                     (370)

                     U svojim primjedbama na konačnu objavu društva Jushi/Hengshi China i CCCLA zatražila su dodatnu objavu radi pojašnjenja temeljnih podataka o uvozu i potrošnji te detaljne metodologije primijenjene za njihovo utvrđivanje. Tvrdili su da je to bilo potrebno jer se vrijednosti upotrijebljene u pritužbi razlikuju od objavljenih vrijednosti.

                     (371)

                     Netočna je tvrdnja da nisu objavljene relevantne vrijednosti. Vrijednosti upotrijebljene za utvrđivanje potrošnje tkanina o staklenih vlakana u Uniji objavljene su svim zainteresiranim stranama u konačnoj objavi od 19. prosinca 2019. Razlike u vrijednostima upotrijebljenima u pritužbi nisu rezultat promjene metodologije, nego različitih razdoblja između pritužbe i ispitnog postupka kako je prethodno objašnjeno te raspoloživosti detaljnijih podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka. Iako se podnositelj pritužbe morao osloniti na podatke o istraživanju tržišta kako bi uklonio uvoz pod relevantnim oznakama KN koje nisu bile tkanine od staklenih vlakana, Komisija ima pristup podacima o uvozu na razini TARIC. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 365., Komisija je upotrijebila te podatke kako bi uklonila proizvode koji su uvezeni pod oznakama TARIC za druge proizvode. Osim razlike u razdobljima, Komisija je imala pristup stvarnim podacima europskih proizvođača u uzorku, zbog čega je u određenim slučajevima provjera podataka dovela do revizije dostavljenih podataka.

               4.3.   Uvoz iz predmetnih zemalja

         4.3.1.   Kumulativna procjena učinaka uvoza iz predmetnih zemalja

                     (372)

                     Komisija je ispitala je li uvoz tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz predmetnih zemalja potrebno procijeniti kumulativno, u skladu s člankom 3. stavkom 4. osnovne uredbe.

                     (373)

                     Tom se odredbom propisuje da se uvoz iz više od jedne zemlje kumulativno ocjenjuje samo ako je utvrđeno sljedeće:

                                 —

                                 dampinška marža utvrđena u pogledu uvoza iz svake zemlje viša je od praga de minimis utvrđenog u članku 9. stavku 3. osnovne uredbe i obujam uvoza iz svake zemlje nije zanemariv; i

                                 —

                                 kumulativna procjena učinaka uvoza primjerena je s obzirom na uvjete tržišnog natjecanja između uvezenih proizvoda i uvjeta tržišnog natjecanja između uvezenih proizvoda i istovjetnog proizvoda u Uniji.

                     (374)

                     Dampinške marže utvrđene u pogledu uvoza iz NRK-a i Egipta bile su iznad praga de minimis utvrđenog u članku 9. stavku 3. osnovne uredbe. Obujam uvoza nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. osnovne uredbe. Naime, tržišni udjeli u razdoblju ispitnog postupka iznosili su 22,3 % (37 558 tona) za uvoz iz NRK-a i 9,1 % (15 334 tone) za uvoz iz Egipta.

                     (375)

                     Uvjeti tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz NRK-a i Egipta i između tog uvoza i istovjetnog proizvoda u Uniji bili su slični. Točnije, uvezeni proizvodi natjecali su se i međusobno i s tkaninama od staklenih vlakana proizvedenima u Uniji jer se prodaju istim prodajnim kanalima i sličnim kategorijama kupaca. Kad je riječ o uvoznim cijenama, iz tablice 4. vidljivo je da su se ukupne razine cijene razlikovale za svaku predmetnu zemlju, ali kretanja su većinom bila ista i uglavnom su bilježila silaznu putanju tijekom razmatranog razdoblja, a stabilizirala su se 2017. i tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je znatno snizilo prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije.

                     (376)

                     Stoga su ispunjeni svi kriteriji utvrđeni u članku 3. stavku 4. osnovne uredbe te se uvoz iz NRK-a i Egipta ispitivao kumulativno u svrhu utvrđivanja štete.

               4.3.2.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja

                     (377)

                     Kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama 365. i 366., Komisija je utvrdila obujam i cijene uvoza na temelju prilagođenih podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji.

                     (378)

                     Uvoz u Uniju iz NRK-a i Egipta kretao se kako slijedi.

                        Tablica 3.

                        Obujam uvoza i tržišni udio

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Uvoz iz NRK-a (u tonama)

                                 34 470

                                 42 507

                                 44 278

                                 37 558

                                    Indeks

                                    100

                                    123

                                    129

                                    109

                                 Uvoz iz Egipta (u tonama)

                                 108

                                 417

                                 6 092

                                 15 334

                                    Indeks

                                    100

                                    386

                                    5 641

                                    14 198

                                 Uvoz iz predmetnih zemalja (u tonama)

                                 34 578

                                 42 924

                                 50 370

                                 52 892

                                    Indeks

                                    100

                                    124

                                    145

                                    153

                                 Tržišni udio NRK-a (%)

                                 22,5

                                 24,2

                                 24,4

                                 22,3

                                    Indeks

                                    100

                                    108

                                    109

                                    99

                                 Tržišni udio Egipta (%)

                                 0,1

                                 0,2

                                 3,4

                                 9,1

                                    Indeks

                                    100

                                    337

                                    4 765

                                    12 934

                                 Tržišni udio predmetnih zemalja (%)

                                 22,6

                                 24,4

                                 27,8

                                 31,4

                                    Indeks

                                    100

                                    108

                                    123

                                    139

                                                Izvor:

                                             Comext, odgovori proizvođača izvoznika iz predmetnih zemalja na obrazac za odabir uzorka

                     (379)

                     Uvoz iz predmetnih zemalja povećao se za 53 % tijekom razmatranog razdoblja, s približno 35 000 tona u 2015. na gotovo 53 000 tona u razdoblju ispitnog postupka. Tržišni udio predmetnih zemalja stoga se povećao s 22,6 % u 2015. na 31,4 % u razdoblju ispitnog postupka, što je povećanje od gotovo 9 postotnih bodova. To se povećanje nastavilo tijekom cijelog razmatranog razdoblja, i u apsolutnom i u relativnom smislu.

               4.3.3.   Cijene uvoza iz predmetnih zemalja i sniženje cijena

                     (380)

                     Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 365., Komisija je utvrdila kretanja uvoznih cijena na temelju podataka Eurostata.

                     (381)

                     Na temelju toga prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetnih zemalja kretala se kako slijedi:

                        Tablica 4.

                        Uvozne cijene (EUR/kg)

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Uvozna cijena, NRK

                                 1,78

                                 1,75

                                 1,69

                                 1,63

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    95

                                    91

                                 Uvozna cijena, Egipat

                                 1,36

                                 1,40

                                 1,32

                                 1,32

                                    Indeks

                                    100

                                    103

                                    98

                                    97

                                 Uvozna cijena, predmetne zemlje

                                 1,78

                                 1,75

                                 1,64

                                 1,54

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    92

                                    86

                                                Izvor:

                                             Comext

                     (382)

                     Uvozne cijene predmetnih zemalja uvijek su bile niže od prosječnih prodajnih cijena proizvođača iz Unije u uzorku, kako je prikazano u tablici 8. Prosječne uvozne cijene iz predmetnih zemalja smanjile su se s 1,78 EUR/kg na 1,54 EUR/kg u razmatranom razdoblju, točnije za gotovo 14 %.

                     (383)

                     Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila i uspoređujući:

                                 —

                                 ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje kineski i egipatski proizvođači u uzorku koji surađuju naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije (103), utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uz odgovarajuće prilagodbe za carine samo za NRK i troškove nakon uvoza za obje zemlje i

                                 —

                                 odgovarajuće ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica.

                     (384)

                     Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak hipotetskog prometa tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobiven je množenjem prosječnih prodajnih cijena industrije Unije po vrsti proizvoda s količinama usporedive vrste proizvoda koja se izvozi u Uniju. Pokazao je znatne marže sniženja u rasponu od 15,4 % do 55,8 % za NRK i u rasponu od 30,5 % do 54,9 % za Egipat, što je rezultiralo ponderiranom prosječnom maržom od 15,4 % za proizvođače izvoznike iz NRK-a u uzorku koji surađuju i od 31,5 % za proizvođače izvoznike iz Egipta koji surađuju.

                     (385)

                     U svojim primjedbama na konačnu objavu, društva Jushi/Hengshi China i CCCLA napomenula su da je objavljena marža sniženja cijena proizvođača koji surađuju (41,1 %) vjerojatno pogrešna.

                     (386)

                     Komisija je primila na znanje tu primjedbu i objasnila da je riječ o administrativnoj pogrešci. Doista, marža sniženja cijena proizvođača koji surađuju iznosila je 15,4 %, a ne 41,1 %.

                     (387)

                     U svojim primjedbama na konačnu objavu, društva Jushi/Hengshi China istaknula su razliku između marže sniženja cijena i marže sniženja ciljnih cijena (42,4 % odnosno 116,9 %) i usporedila je s razlikom između tih marži utvrđenih za društva Jushi/Hengshi Egypt (30,5 % odnosno 61,4 %). Proizvođač izvoznik napomenuo je i da postoji znatna razlika u rezultatu te usporedbe u smislu apsolutnih postotaka za obje vrste marže i u smislu razmjera povećanja marže sniženja ciljnih cijena u odnosu na maržu sniženja cijena. Proizvođač izvoznik napomenuo je da to iznenađuje, posebno s obzirom na sličnost ponderiranih prosječnih jediničnih cijena CIF društava Jushi/Hengshi China i Jushi/Hengshi Egypt.

                     (388)

                     Komisija je napomenula da takve razlike nisu neuobičajene ako predmetna društva prodaju različite kombinacije proizvoda na tržištu Unije. Ako se kombinacija proizvoda razlikuje kao u ovom slučaju, sličnost prosječnih jediničnih cijena CIF onemogućuje smislenu usporedbu marži sniženja cijena ili sniženja ciljnih cijena tih dvaju subjekata i razlika između tih marži. Ta je primjedba stoga odbačena.

                     (389)

                     Društva Jushi/Hengshi China i Jushi/Hengshi Egypt napomenula su da je vrijednost CIF za prodaju koju su ostvarili proizvođači izvoznici preko povezanih uvoznika utvrđena na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji i prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje. Proizvođač izvoznik tvrdio je da se upotrebom tako izračunane vrijednosti CIF u izračunima marže sniženja cijena i marže sniženja ciljnih cijena krši članak 3. stavak 1. osnovne uredbe jer u članku 3. osnovne uredbe nigdje nije predviđeno da Komisija za izračun marže štete upotrijebi izračunanu izvoznu cijenu CIF.

                     (390)

                     Proizvođači izvoznici tvrdili su da je pogrešan i izračun marži sniženja cijena utemeljen na izračunanoj vrijednosti CIF. Prema tim proizvođačima izvoznicima, budući da nije procijenila učinke cijena navodnog dampinškog uvoza na cijene istovjetnih proizvoda koje prodaje industrija Unije usporedbom prodaje industrije Unije s konačnom prodajnom cijenom proizvođača izvoznika za prvog nezavisnog kupca, Komisija je povrijedila članak 3. stavke 2. i 3. osnovne uredbe, a time i članak 3. stavke 5., 6., 7. i 8. osnovne uredbe.

                     (391)

                     Prvo, članak 3. stavak 2. osnovne uredbe odnosi se na učinak dampinškog uvoza koji može prouzročiti štetu industriji Unije, a ne na preprodajnu cijenu društva (povezanog uvoznika) unutar Unije za drugog kupca.

                     (392)

                     Drugo, osnovnom uredbom ne predviđa se posebna metodologija u pogledu pojma marži sniženja cijena. Stoga Komisija u procjeni tog čimbenika štete ima široke diskrecijske ovlasti. Diskrecijska ovlast ograničena je zahtjevima da se zaključci temelje na pozitivnim dokazima i objektivnom ispitivanju, kako je propisano člankom 3. stavkom 2. osnovne uredbe.

                     (393)

                     Kada je riječ o elementima koji se uzimaju u obzir pri izračunu marži sniženja cijena (posebno izvozne cijene), Komisija mora utvrditi prvu točku na kojoj dolazi (ili može doći) do natjecanja s industrijom Unije na tržištu Unije. Ta je točka zapravo kupovna cijena prvog nepovezanog uvoznika jer to društvo u načelu može odabrati da izvor robe bude industrija Unije ili dobavljač izvan Europe. S druge strane, preprodajne cijene nepovezanih uvoznika ne odražavaju točku na kojoj započinje pravo natjecanje. Riječ je samo o točki na kojoj uspostavljena prodajna struktura izvoznika pokušava pronaći kupce, ali se ona nalazi iza točke na kojoj je donesena odluka o uvozu. Naime, nakon što proizvođač izvoznik uspostavi svoj sustav povezanih društava u Uniji, on je već odlučio da će izvor njihove robe biti izvan Europe. Stoga bi točka za usporedbu trebao biti trenutak kad roba prijeđe granicu Unije, a ne kasnije faze distribucijskog lanca, npr. pri prodaji krajnjem korisniku robe.

                     (394)

                     Tim se pristupom osigurava i usklađenost u slučajevima kada proizvođač izvoznik robu izravno prodaje nepovezanom kupcu (uvozniku ili krajnjem korisniku) jer se na temelju tog scenarija preprodajne cijene po definiciji ne bi upotrebljavale. Drukčiji pristup doveo bi do diskriminacije među proizvođačima izvoznicima isključivo na temelju prodajnih kanala koje upotrebljavaju.

                     (395)

                     U tom se slučaju ne može uzeti u obzir nominalna uvozna cijena jer su proizvođač izvoznik i uvoznik povezani. Stoga se pouzdana uvozna cijena po tržišnim uvjetima mora izračunati na temelju preprodajne cijene povezanog uvoznika kao početne točke. Za provedbu tog izračuna primjenjuju se pravila o izračunu izvozne cijene iz članka 2. stavka 9. osnovne uredbe, a ta se pravila primjenjuju i za utvrđivanje izvozne cijene za potrebe utvrđivanja dampinga. Primjenom članka 2. stavka 9. osnovne uredbe može se odrediti cijena koja je u potpunosti usporediva s cijenom CIF (na granici Unije) koja se upotrebljava pri ispitivanju prodaje nepovezanim kupcima.

                     (396)

                     Komisija napominje i da se u tom konkretnom slučaju većina prodaje od strane industrije Unije i od strane proizvođača izvoznika ostvaruje izravno (tj. bez trgovaca ili uvoznika). Ta izravna prodaja čini više od 95 % prodaje industrije Unije i više od 95 % prodaje proizvođačâ izvoznika.

                     (397)

                     Iako Komisija ostaje pri prethodnom navedenom obrazloženju, radi potpunosti su obavljeni dodatni izračuni marži sniženja cijena.

                     (398)

                     U prvom je u obzir uzet krajnji kupac, pri čemu su vrste proizvoda uspoređene na temelju vrste krajnjeg korisnika, koja je dodana kao obilježje kontrolnom broju proizvoda. Na temelju tog izračuna utvrđeno je da se cijenama grupacije CNBM u Kini, grupacije CNBM u Egiptu i grupacije Yuntianhua cijene industrije Unije redom snižavaju za 42,7 %, 32,1 % odnosno 17,2 %.

                     (399)

                     U drugom izračunu marži sniženja cijena Komisija je uzela u obzir samo izravnu prodaju industrije Unije i proizvođača izvoznika, koja, kako je prethodno navedeno, čini znatnu većinu prodaje na obje strane. Na temelju tog izračuna utvrđeno je da se cijenama grupacije CNBM u Kini, grupacije CNBM u Egiptu i grupacije Yuntianhua cijene industrije Unije redom snižavaju za 45,4 %, 30,8 % odnosno 14,7 %.

                     (400)

                     Zaključak je da se marže sniženja ciljnih cijena znatno ne razlikuju, neovisno o načinu izračuna. To nije iznenađujuće jer industrija Unije i proizvođači izvoznici uglavnom izravno prodaju slične vrste proizvoda sličnim vrstama kupaca. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

                     (401)

                     Nakon konačne objave grupacija Yuntianhua zatražila je dodatnu objavu o detaljnim izračunima marži sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena po vrsti proizvoda za svoje društvo. Zatražila je da joj se objave kontrolni brojevi proizvoda („PCN”) koje prodaje industrija Unije, kao i prosječne prodane količine po PCN-u i prosječne prodajne cijene. Na saslušanju održanom 17. siječnja 2020. grupacija Yuntianhua među ostalim je dodala da iz objavljenih informacija nije jasno je li Komisija primijenila postavljanje na nulu. Grupacija Yuntianhua zatražila je i dodatnu objavu o prodajnim i distribucijskim kanalima industrije Unije na tržištu Unije.

                     (402)

                     Komisija je potvrdila da u ovom ispitnom postupku nije primijenjeno postavljanje na nulu. Međutim, u skladu s općom praksom zaštite poslovnih tajni Komisija nije mogla objaviti sve zatražene podatke po vrsti proizvoda. Objava takve razine detalja omogućila bi, izravno ili uz podatke o istraživanju tržišta, rekonstrukciju povjerljivih podataka o prodaji ili proizvodnji pojedinačnih proizvođača iz Unije. U skladu s praksom zaštite povjerljivih poslovnih informacija Komisija je odlučila djelomično prihvatiti tvrdnju društva i objaviti informacije o vrstama proizvoda koje prodaju tri ili više proizvođača iz Unije u uzorku. Te su informacije svim predmetnim proizvođačima izvoznicima pojedinačno objavljene zajedno s dodatnom konačnom objavom.

                     (403)

                     Nakon što je grupacija iz Yuntianhua zatražila dodatnu objavu o prodajnim i distribucijskim kanalima industrije Unije te na zahtjev Komisije, svi proizvođači iz Unije u uzorku dostavili su dodatne informacije o svojim prodajnim kanalima. Te su informacije ubrzo nakon zahtjeva stavljene na raspolaganje u dokumentaciji kako bi ih zainteresirane strane pregledale i one su o tome na odgovarajući način obaviještene. Proizvođači iz Unije zatražili su i povjerljivo postupanje s detaljnijim informacijama o svojim prodajnim kanalima. Komisija je ocijenila te zahtjeve i zaključila da su propisno obrazloženi i stoga je povjerljivo postupanje u skladu s člankom 19. osnovne uredbe opravdano.

                     (404)

                     U svojim primjedbama na konačnu objavu grupacija Yuntianhua tvrdila je da bi, s obzirom na to da su za razliku od nje svi proizvođači iz Unije u uzorku prodavali predmetni proizvod putem povezanih trgovaca u Uniji, Komisija trebala prilagoditi naviše njezine vrijednosti CIF za troškove prodaje, opće i administrativne troškove te indikativnu profitnu maržu društava u uzorku s kojima su proizvođači iz EU-a povezani, kako bi osigurala da usporedba s prodajnim cijenama industrije Unije bude na istoj razini trgovine.

                     (405)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 396., više od 95 % prodaje industrije Unije bila je izravna prodaja. Nadalje, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 397. do 400., svi izračuni marži sniženja cijena temeljeni na prodaji krajnjim korisnicima i samo na izravnoj prodaji upućuju na marže sniženja cijena kod svih proizvođača izvoznika, uključujući grupaciju Yuntianhua. Ta je primjedba stoga odbačena.

                     (406)

                     U svojim primjedbama nakon dodatne konačne objave grupacija Yuntianhua ponovila je svoju tvrdnju da objava izračuna marže štete nije dovoljna. Društvo je tvrdilo da bi im trebalo objaviti prodajne cijene i količine za sve vrste proizvoda koje prodaje industrija Unije, neovisno o tome koliko je proizvođača iz Unije u uzorku prodavalo određeni PCN. Odbacili su stajalište Komisije da bi treća strana mogla slijediti podatke do pojedinačnog proizvođača iz Unije ako se podaci o prodaji povezani s određenim PCN-om odnose samo na dva ili manje proizvođača iz Unije. Osim toga, budući da grupacija Yuntianhua ne bi imala relevantno znanje o tržištu da to učini, tvrdili su da nema razloga čuvati povjerljivost tih podataka. Prema grupaciji Yuntianhua, Komisija bi trebala osigurati barem smislen sažetak izračuna marže štete koji nije povjerljiv tako da navede raspone za podatke o prodaji koji se odnose na PCN-e koje proizvode dva ili manje proizvođača iz Unije.

                     (407)

                     Komisija ponavlja da se podaci koji se odnose na samo jednog ili dva proizvođača iz Unije ne mogu objaviti zbog povjerljivosti. Isti se tretman primjenjuje na proizvođače izvoznike koji svoje informacije nisu stavili na raspolaganje, čak ni anonimno. U ispitnom postupku utvrđeno je da je tržište tkanina od staklenih vlakana relativno transparentno jer kupci velikih količina robe nabavljaju od ograničenog broja certificiranih proizvođača u Uniji i Kini. Dakle, opravdano se može pretpostaviti da proizvođači tkanina od staklenih vlakana u Uniji i u predmetnim zemljama često znaju tko dobavlja određenu vrstu proizvoda. Stoga bi objava raspona podataka predstavljala veliki rizik od otkrivanja povjerljivih poslovnih podataka koje Komisija želi zaštititi. U svakom slučaju, Komisija je objavila detaljne izračune za sve vrste proizvoda koje proizvode tri ili više proizvođača iz Unije, a čine oko 70 % obujma koji grupacija Yuntianhua prodaje Uniji i više od 70 % obujma odgovarajućih vrsta proizvoda koje prodaje industrija Unije. Grupacija Yuntianhua nije postavila nikakva pitanja u vezi s tim izračunima. To društvo nije zatražilo ni pomoć službenika za saslušanje, koji je ponudio da u ime društva provede potrebne provjere podataka koji se ne objavljuju. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

                     (408)

                     U svojim primjedbama nakon dodatne konačne objave, na temelju saslušanja sa službenikom za saslušanje grupacija Yuntianhua tvrdila je da su svi proizvođači iz Unije u uzorku specijalizirani za proizvodnju jedne ili više vrsta predmetnog proizvoda, posebno proizvedenih za određenog korisnika. Grupacija Yuntianhua zatim je tvrdila da je riječ o specijaliziranim potrošačkim proizvodima proizvođača originalne opreme, za koje nisu utvrđene marže sniženja cijena i ciljnih cijena. Grupacija Yuntianhua smatrala je da je stoga trebala biti provedena analiza dampinga i štete za specifične segmente te da se na segment proizvođača originalne opreme zapravo ne bi trebala uvesti nikakva mjera.

                     (409)

                     Pretpostavka proizvođača izvoznika činjenično je pogrešna. Ispitnim je postupkom utvrđeno da tkanine od staklenih vlakana nisu proizvedene na razini proizvođača originalne opreme. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 61., Komisija je utvrdila da se tkanine od staklenih vlakana većinom proizvode po narudžbi u skladu sa specifikacijama kupaca i da se stoga velika većina prodaje (proizvođača iz Unije i proizvođača izvoznika) provodi izravno neovisnim krajnjim kupcima. Stoga je prodaja u skladu sa specifikacijama kupaca značajka tržišta tkanina od staklenih vlakana i ni na koji način ne upućuje na postojanje zasebnog segmenta proizvođača originalne opreme. To je vidljivo i iz podataka objavljenih grupaciji Yuntianhua. Oko 70 % PCN-â koje grupacija Yuntianhua izvozi u Uniju proizvodila su tri ili četiri proizvođača iz Unije u uzorku. Komisija nadalje napominje da je tijekom ispitnog razdoblja usporedivost prodaje industrije Unije i grupacije Yuntianhua iznosila 92 %. To je u suprotnosti i s tvrdnjom da je postojala određena specijalizacija na tržištu te da su proizvođači iz EU-a proizvodili jednu ili više vrsta za određenog korisnika. Nadalje, netočna je izjava da se prodajnim cijenama PCN-a koje proizvodi samo jedan ili dva proizvođača iz Unije nisu snižavale prodajne cijene industrije Unije. Komisija je utvrdila sniženje cijena za četiri od sedam PCN-a za koje nije bilo moguće objaviti detaljan izračun zbog povjerljivosti. To znači da je od 18 usporedivih PCN-a za samo četiri (koji čine mali postotak obujma izvoza grupacije Yuntianhua) utvrđeno da ne snižavaju prodajne cijene industrije Unije. Naravno, utvrđivanje sniženja cijena na razini PCN-a samo je prijelazni i pripremni korak u usporedbi cijena propisanoj člankom 3. stavkom 3. osnovne uredbe, tj. utvrđivanju sniženja cijene u odnosu na predmetni proizvod u cjelini. Na temelju prethodno navedenog odbačena je tvrdnja da je trebala biti provedena odvojena analiza na temelju različitih segmenata.

                     (410)

                     U svojim primjedbama nakon dodatne konačne objave grupacija Yuntianhua tvrdila je da je Komisija u nalaze o šteti uključila proizvode koji nisu predmetni proizvod i da se jedan od njihovih PCN-â izvozio pod oznakom KN koja nije dio ispitnog postupka.

                     (411)

                     Kako je Komisija navela u Obavijesti o pokretanju ovog postupka, „oznake KN i TARIC navode se samo u informativne svrhe”. Te oznake ne čine opis proizvoda iz ispitnog postupka. U ovom je konkretnom slučaju već u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2020/44 (104) navedeno da je uvoz proizvoda iz ispitnog postupka čak i nakon pokretanja postupka u velikoj mjeri pogrešno prijavljen. Nadalje, tijekom ispitnog postupka od proizvođača izvoznika u uzorku zatraženo je da prijave izvoz u Uniju proizvoda koji odgovara opisu iz Obavijesti o pokretanju postupka. U tom je kontekstu grupacija Yuntianhua prijavila specifični PCN o kojem je riječ kao predmetni proizvod. U svakom slučaju, tijekom provjere na licu mjesta provjereno je i potvrđeno da su svi PCN-i prijavljeni u upitniku bili obuhvaćeni ispitnim postupkom. Upotreba tog PCN-a u izračunima dampinga i štete objavljena je 19. prosinca 2019. i grupaciji Yuntianhua. Grupacija Yuntianhua to nije osporila. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

               4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

         4.4.1.   Opće napomene

                     (412)

                     U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                     (413)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

                     (414)

                     Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz pritužbe i odgovora podnositelja pritužbe na poseban upitnik. Ti su se podaci odnosili na sve proizvođače iz Unije i prema potrebi su ažurirani nakon provjera kod proizvođača iz Unije u uzorku. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

                     (415)

                     Makroekonomski pokazatelji jesu sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinških marži.

                     (416)

                     Mikroekonomski pokazatelji jesu sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, prosječni troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja te sposobnost prikupljanja kapitala.

               4.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

         4.4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (417)

                     Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                        Tablica 5.

                        Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Obujam proizvodnje (u kg)

                                 124 892 518

                                 134 134 913

                                 130 312 563

                                 114 509 129

                                    Indeks

                                    100

                                    107

                                    104

                                    92

                                 Proizvodni kapacitet (u kg)

                                 196 926 458

                                 200 135 505

                                 199 124 465

                                 193 699 831

                                    Indeks

                                    100

                                    102

                                    101

                                    98

                                 Iskorištenost kapaciteta (%)

                                 63

                                 67

                                 65

                                 59

                                    Indeks

                                    100

                                    106

                                    103

                                    93

                                                Izvor:

                                             pritužba, provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (418)

                     Ukupna proizvodnja industrije Unije bila je promjenjiva i smanjila se za 8 % u razmatranom razdoblju. Budući da je proizvodni kapacitet ostao gotovo na istoj razini tijekom razmatranog razdoblja, iskorištenost kapaciteta smanjila se sa 63 % na 59 %.

               4.4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

                     (419)

                     Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 6.

                        Obujam prodaje i tržišni udio

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Ukupni obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

                                 112 925

                                 125 056

                                 123 108

                                 106 723

                                    Indeks

                                    100

                                    111

                                    109

                                    95

                                 Tržišni udio (%)

                                 73,7

                                 71,1

                                 67,8

                                 63,4

                                    Indeks

                                 100

                                 97

                                 92

                                 86

                                                Izvor:

                                             pritužba, provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (420)

                     Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se akumulirani uvoz iz NRK-a i Egipta povećao za 53 %. Uzme li se u obzir povećanje potrošnje, to znači da se tržišni udio industrije Unije smanjio sa 73,7 % u 2015. na 63,4 % tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je smanjenje od više od 10 postotnih bodova, dok su NRK i Egipat povećali svoj tržišni udio s 22,6 % u 2015. na 31,4 % tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je povećanje od gotovo 9 postotnih bodova.

               4.4.2.3.   Rast

                     (421)

                     Prethodno navedene vrijednosti koje se odnose na proizvodnju, prodaju, obujam i tržišni udio pokazuju da industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja nije mogla rasti na tom rastućem tržištu, ni u apsolutnom smislu ni u odnosu na potrošnju.

               4.4.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

                     (422)

                     Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 7.

                        Zaposlenost i produktivnost

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Broj zaposlenika

                                 1 184

                                 1 221

                                 1 207

                                 1 197

                                    Indeks

                                    100

                                    103

                                    102

                                    101

                                 Produktivnost (kg/zaposlenik)

                                 105 504

                                 109 839

                                 108 001

                                 95 665

                                    Indeks

                                    100

                                    104

                                    102

                                    91

                                                Izvor:

                                             pritužba, provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (423)

                     Zaposlenost u Uniji ostala je relativno stabilna tijekom razmatranog razdoblja i zabilježila samo malo povećanje od 1 %. Naime, rast potrošnje nije bio praćen sličnim rastom zaposlenosti jer su se obujmi prodaje i proizvodnje smanjili. Budući da se proizvodnja smanjila za 8 %, produktivnost industrije Unije smanjila se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja.

               4.4.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga

                     (424)

                     Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz NRK-a i Egipta.

               4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

         4.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                     (425)

                     Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 8.

                        Prosječne prodajne cijene u Uniji (EUR/kg)

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Prosječna prodajna cijena franko tvornica po kg u Uniji za nepovezane kupce

                                 2,20

                                 2,11

                                 2,10

                                 2,05

                                    Indeks

                                    100

                                    96

                                    96

                                    93

                                 Trošak proizvodnje po kg

                                 2,18

                                 2,15

                                 2,15

                                 2,25

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    99

                                    103

                                                Izvor:

                                             provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (426)

                     Iako se trošak proizvodnje industrije Unije u razmatranom razdoblju povećao za 3 %, uglavnom zbog gubitka ugovora velikog obujma u industriji vjetroturbina, prosječne jedinične prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjile su se za 7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. To pokazuje ozbiljno sprečavanje rasta cijena uzrokovano znatnim povećanjem obujma uvoza predmetnog proizvoda. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 431. i 439., to je znatno utjecalo na financijsko stanje industrije Unije koja je tijekom razdoblja ispitnog postupka počela bilježiti gubitke.

               4.4.3.2.   Troškovi rada

                     (427)

                     Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 9.

                        Prosječni troškovi rada po zaposleniku (u EUR)

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 50 005

                                 51 591

                                 52 483

                                 53 092

                                    Indeks

                                    100

                                    103

                                    105

                                    106

                                                Izvor:

                                             odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (428)

                     Od 2015. do razdoblja ispitnog postupka prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku povećali su se za 6 %.

               4.4.3.3.   Zalihe

                     (429)

                     Razine zaliha proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 10.

                        Zalihe

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Završne zalihe (u kg)

                                 5 426 656

                                 6 841 685

                                 6 941 733

                                 6 822 739

                                    Indeks

                                    100

                                    126

                                    128

                                    126

                                 Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

                                 4,3

                                 5,1

                                 5,3

                                 6,0

                                    Indeks

                                    100

                                    117

                                    122

                                    137

                                                Izvor:

                                             provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (430)

                     Unatoč činjenici da se tkanine od staklenih vlakana pod uobičajenim tržišnim uvjetima proizvode uglavnom po narudžbi te se ne drže zalihe, tijekom razmatranog razdoblja došlo je do naglog povećanja zaliha od 26 %. To se može objasniti činjenicom da je industrija Unije bila primorana nadoknaditi gubitak velikih narudžbi koje su preuzeli njezini konkurenti iz predmetnih zemalja. Industrija Unije pokušala je zadržati prosječan jedinični trošak na nižim razinama tako što je nastojala da razdoblja prekida rada strojeva budu što kraća i proizvodila je tkanine od staklenih vlakana koje se nisu mogle odmah prodati kupcima.

               4.4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (431)

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 11.

                        Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                 2,5

                                 2,2

                                 2,0

                                 –3,4

                                    Indeks

                                    100

                                    88

                                    80

                                    – 139

                                 Novčani tok (u EUR)

                                 8 928 397

                                 5 507 539

                                 8 100 306

                                 1 257 171

                                    Indeks

                                    100

                                    62

                                    91

                                    14

                                 Ulaganja (u EUR)

                                 4 572 837

                                 5 164 214

                                 3 963 173

                                 5 050 438

                                    Indeks

                                    100

                                    113

                                    87

                                    110

                                 Povrat ulaganjâ (%)

                                 15

                                 14

                                 13

                                 –17

                                    Indeks

                                    100

                                    93

                                    89

                                    – 118

                                                Izvor:

                                             provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (432)

                     Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost je slijedila silazna kretanja tijekom razmatranog razdoblja i postala je negativna tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (433)

                     Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da sami financiraju svoje djelatnosti. Kretanja neto novčanog toka bila su negativna tijekom razmatranog razdoblja. Bilježe stalno pogoršanje, posebno krajem razdoblja ispitnog postupka.

                     (434)

                     Ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja blago povećala za 10 %, no tijekom razmatranog razdoblja bilježe promjenjiva kretanja. Većina ulaganja odnosila se na održavanje proizvodne linije. Nije bilo ulaganja u nove kapacitete za tkanine od staklenih vlakana, što odražava sve manji tržišni udio.

                     (435)

                     Povrat ulaganja dobit je izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kretala se negativno tijekom razmatranog razdoblja, što je rezultiralo negativnom vrijednošću u razdoblju ispitnog postupka.

                     (436)

                     U svojim primjedbama o konačnoj objavi, društva Jushi/Hengshi China zatražila su od Komisije da objasni razliku između profitabilnosti i prodajnih cijena industrije Unije u pritužbi i konačnoj objavi.

                     (437)

                     Nalazi Komisije, koji su objavljeni stranama, temelje se na preciznim mikroekonomskim podacima proizvođača u uzorku, koje je Komisija provjerila na licu mjesta. S druge strane, kako su proizvođači izvoznici naveli u svojim primjedbama na konačnu objavu, pritužba doista „ne obuhvaća razdoblje ispitnog postupka niti podliježe istim obvezama u pogledu dokazivanja i objavljivanja”. Drugi elementi koji vjerojatno dovode do razlike su revizije podataka o prodaji nakon posjeta radi provjere i uključivanje u uzorak proizvođača iz Unije društva koje nije sudjelovalo u pripremi pritužbe.

               4.5.   Zaključak o šteti

                     (438)

                     Svi glavni pokazatelji štete pokazali su negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Obujam proizvodnje smanjio se za približno 8 %, a obujam prodaje za 5 %. Uzme li se u obzir povećanje potrošnje, gubitak obujma prodaje vidljiv je u smanjenju tržišnog udjela sa 73,7 % u 2015. na 63,4 % tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je smanjenje od više od 10 postotnih bodova.

                     (439)

                     Slično tome, glavni financijski pokazatelji isto su tako pokazali negativno kretanje koje odražava znatno sprečavanje rasta cijena na tržištu Unije, kako je prikazano u tablici 8. Dakle, tijekom razmatranog razdoblja jedinične prodajne cijene smanjile su se za 7 %, dok se istodobno jedinični trošak proizvodnje industrije Unije povećao za 3 %. Do povećanja prosječnog jediničnog troška došlo je zbog smanjenja obujma proizvodnje jer su kineski i egipatski proizvođači preuzeli iznimno velike narudžbe u industriji vjetroturbina. Zbog toga je profitabilnost industrije Unije nakon dobiti od 2,5 % u 2015. počela bilježiti gubitak od –3,4 % u razdoblju ispitnog postupka. Slični negativni učinci vidljivi su i u pogledu novčanog toka i povrata ulaganja.

                     (440)

                     Na temelju toga zaključujemo da je industrija Unije očito pretrpjela materijalnu štetu.

               5.   UZROČNOST

                     (441)

                     Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz NRK-a i Egipta prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima osim dampinškim uvozom iz NRK-a i Egipta ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici bili uvoz iz ostalih trećih zemalja, smanjenje potražnje za tkaninama od staklenih vlakana u razdoblju od 2017. do 2018., kretanja troškova sirovina, samoprouzročena šteta zbog nedostatka fleksibilnosti opskrbe i smanjenje u pogledu postavljanja vjetroturbina od 2017. do 2018.

               5.1.   Učinci dampinškog uvoza

                     (442)

                     Obujam uvoza iz NRK-a i Egipta i njihov akumulirani tržišni udio povećali su se za 53 %, odnosno za 39 % tijekom razmatranog razdoblja. To povećanje znatno premašuje povećanje potrošnje tijekom tog istog razdoblja, koje je iznosilo približno 9 %. Industrija Unije istodobno je izgubila više od 5 % svojeg obujma prodaje i više od 10 postotnih bodova tržišnog udjela. Nadalje, cijene uvoza iz NRK-a i Egipta u prosjeku su se tijekom razmatranog razdoblja smanjile za gotovo 14 %, što je tijekom razdoblja ispitnog postupka snizilo cijene industrije Unije u rasponu od 15,4 % do 55,8 % i u prosjeku za 32,3 %. Te niske cijene uvoza i sve veći obujam uvoza iz NRK-a i Egipta vršili su znatan pritisak na cijene tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je industriji Unije onemogućilo da svoje cijene poveća iznad prosječnog troška proizvodnje. Naprotiv, cijene industrije Unije smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja za gotovo 7 %. Zbog toga se profitabilnost industrije Unije neprestano smanjivala te je tijekom razdoblja ispitnog postupka zabilježila gubitak od –3,4 %.

                     (443)

                     Analiza pokazatelja štete u uvodnim izjavama od 363. do 440. pokazuje da se gospodarsko stanje u industriji Unije pogoršalo tijekom razmatranog razdoblja i da se to podudara s povećanjem dampinškog uvoza iz NRK-a i Egipta, za koji je utvrđeno da je tijekom razdoblja ispitnog postupka snizio cijene industrije Unije.

                     (444)

                     Jedan je korisnik tvrdio da ne postoji vremensko podudaranje između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i povećanog uvoza iz predmetnih zemalja. Taj je korisnik tvrdio da je u vrijeme kada se stanje u industriji Unije pogoršalo, od 2017. do razdoblja ispitnog postupka, zapravo došlo do smanjenja obujma uvoza iz predmetnih zemalja i njihova tržišnog udjela.

                     (445)

                     Međutim, kako je prikazano u tablici 3. u uvodnoj izjavi 378., uvoz iz predmetnih zemalja povećao se s 50 370 tona na 52 892 tone, dok im se tržišni udio od 2017. do razdoblja ispitnog postupka povećao s 27,8 % na 31,4 %. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               5.2.   Učinci ostalih čimbenika

         5.2.1.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

                     (446)

                     Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

                        Tablica 12.

                        Uvoz iz trećih zemalja

                                 Zemlja

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 Razdoblje ispitnog postupka

                                 Indija

                                 Obujam uvoza (u tonama)

                                 1 057

                                 2 495

                                 3 290

                                 3 095

                                    Indeks

                                    100

                                    236

                                    311

                                    293

                                 Tržišni udio (%)

                                 0,7

                                 1,4

                                 1,8

                                 1,8

                                    Indeks

                                    100

                                    206

                                    263

                                    267

                                 Uvozna cijena (EUR/kg)

                                 1,45

                                 1,46

                                 1,42

                                 1,34

                                    Indeks

                                    100

                                    101

                                    98

                                    93

                                 Rusija

                                 Obujam uvoza (u tonama)

                                 2 071

                                 2 013

                                 2 047

                                 2 352

                                    Indeks

                                    100

                                    97

                                    99

                                    114

                                 Tržišni udio (%)

                                 1,4

                                 1,1

                                 1,1

                                 1,4

                                    Indeks

                                    100

                                    85

                                    84

                                    103

                                 Uvozna cijena (EUR/kg)

                                 1,47

                                 1,41

                                 1,39

                                 1,31

                                    Indeks

                                    100

                                    96

                                    94

                                    89

                                 Ostale treće zemlje (osim Indije i Rusije)

                                 Obujam uvoza (u tonama)

                                 2 657

                                 3 339

                                 2 649

                                 3 208

                                    Indeks

                                    100

                                    126

                                    100

                                    121

                                 Tržišni udio (%)

                                 1,7

                                 1,9

                                 1,5

                                 1,9

                                    Indeks

                                    100

                                    110

                                    84

                                    110

                                 Uvozna cijena (EUR/kg)

                                 2,39

                                 2,20

                                 2,16

                                 2,12

                                    Indeks

                                    100

                                    92

                                    90

                                    89

                                                Izvor:

                                             Comext, odgovori proizvođača iz Unije na upitnik, podaci o istraživanju tržišta koje je dostavio podnositelj pritužbe

                     (447)

                     Uvoz iz ostalih trećih zemalja uglavnom je potjecao iz dvije zemlje, Indije i Rusije. Pojedinačni tržišni udjeli tih dviju zemalja tijekom razdoblja ispitnog postupka bili su viši od 1 %, dok je svaka od preostalih trećih zemalja imala tržišni udio manji od 1 %, koji su u zajedno činili 1,9 %.

                     (448)

                     Indijski izvoznici povezani su s industrijom Unije. Tržišni udio indijskog uvoza postupno se povećao tijekom razmatranog razdoblja, s 0,7 % na 1,8 %; međutim, tom se prodajom unutar društva nije vršio pritisak na cijene Unije jer su izvršene na razini transfernih cijena. Predmetni uvoz odnosi se na polugotove proizvode koji se upotrebljavaju u proizvodnji konačnog proizvoda, a temelje se na tehnologiji određenog europskog proizvođača te se ne prodaju se na otvorenom tržištu. Stoga je Komisija zaključila da taj uvoz nije pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.

                     (449)

                     Tržišni udio ruskog uvoza ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja i čak se smanjio od 2015. do 2017., prije nego što je tijekom razdoblja ispitnog postupka dostigao razine slične onima iz 2015. Iako su cijene uvoza iz Rusije dovele do sniženja cijena proizvođača iz Unije, s obzirom na ukupan tržišni udio i kretanja, nije vjerojatno da su utjecale na pretrpljenu štetu. Umjesto toga, te su cijene bile odgovor na pritisak na cijene NRK-a i Egipta. Ruski uvoz stoga nije pridonio gubitku tržišnih udjela industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, u ispitnom postupku utvrđeno je da su ruski izvoznici društva koja su povezana s industrijom Unije i stoga taj uvoz nije vršio pritisak na cijene Unije jer je zapravo bila riječ o prodaji unutar društva po transfernim cijenama.

                     (450)

                     Stoga uvoz iz ostalih trećih zemalja nije bio uzrok štete opisane u prethodnim uvodnim izjavama od 412. do 440.

               5.2.2.   Smanjenje potražnje za tkaninama od staklenih vlakana u Uniji od 2017. do razdoblja ispitnog postupka

                     (451)

                     Jedan je korisnik tvrdio da je štetu nanesenu industriji Unije uzrokovalo smanjenje potrošnje od 2017. do razdoblja ispitnog postupka, dok je drugi korisnik tvrdio da je štetu izazvalo smanjenje u pogledu postavljanja vjetroturbina tijekom tog istog razdoblja. Smanjenje potrošnje od 2017. do 2018. od –7,3 % ne objašnjava gubitak obujma prodaje od –13,3 % koji su proizvođači iz Unije pretrpjeli u tom istom razdoblju, posebno ako se uzme u obzir da se uvoz iz predmetnih zemalja povećao za 5 %, s 50 370 tona na 52 892 tone, i da se njihov tržišni udio u istom razdoblju od 2017. do razdoblja ispitnog postupka povećao s 27,8 % na 31,4 %.

                     (452)

                     Ako se promotri cijelo razmatrano razdoblje, umjesto da se samo usporede zadnje dvije godine, postaje još jasnije da štetu nije uzrokovalo smanjenje potrošnje u 2018. Potrošnja u Uniji povećala se tijekom razmatranog razdoblja, dok su u istom tom razdoblju zabilježeni neprestano smanjenje tržišnog udjela industrije Unije i neprestano povećanje tržišnih udjela predmetnih zemalja. Industrija Unije nije mogla ostvariti korist od općenitog povećanja potrošnje zbog dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja koji je doveo do dosljednog i znatnog snižavanja prodajnih cijena industrije Unije. Iako je industrija Unije počela bilježiti gubitke tek u razdoblju ispitnog postupka, u godinama tijekom razdoblja od 2015. do 2017. već zabilježeno stalno smanjenje njezine dobiti, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 431.

                     (453)

                     Stoga su te tvrdnje odbačene.

               5.2.3.   Povećanje troška sirovina

                     (454)

                     Oba korisnika koja surađuju tvrdila su da je štetu uzrokovalo povećanje troška glavne sirovine (rovinga od staklenih vlakana) uvezene iz NRK-a zbog uvođenja konačnih kompenzacijskih pristojbi na te proizvode, ali i povećanje troška energije. Za prosječni jedinični trošak industrije Unije zabilježeno je samo blago povećanje od 3 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se uvozne cijene iz predmetnih zemalja smanjile za gotovo 14 % i snizile cijene Unije za 32,3 %. Stoga se pretrpljena šteta ne može pripisati povećanju troška, već pritisku koji je izvršio dampinški uvoz koji je onemogućio industriji Unije da poveća svoje cijene nakon povećanja troška.

                     (455)

                     Stoga su te tvrdnje odbačene.

               5.2.4.   Nedostatak fleksibilnosti industrije Unije

                     (456)

                     Korisnici su tvrdili da industriju Unije karakterizira nedostatak fleksibilnosti i da je voljna isporučivati velike količine samo na temelju dugoročnih obveza zbog kojih korisnici (sektor energije vjetra) snose znatne financijske rizike i radije se okreću drugim dobavljačima. Međutim, u ispitnom postupku utvrđeno je da sektor energije vjetra ima politiku diversifikacije opskrbe i uvijek integrira proizvođače tkanina od staklenih vlakana iz Unije u svoj lanac opskrbe. Ispitni postupak ujedno je pokazao da proizvođači u sektoru energije vjetra mogu imati strategiju višestrukih izvora samo s proizvođačima tkanina od staklenih vlakana iz Unije. To pokazuje da postoje proizvođači tkanina od staklenih vlakana iz Unije koji sektoru energije vjetra pružaju kvalitetu proizvoda pod uvjetom koji sektor energije vjetra zahtijeva, kako je dodatno objašnjeno u uvodnoj izjavi 471.

                     (457)

                     Stoga su te tvrdnje odbačene.

               5.3.   Zaključak o uzročnosti

                     (458)

                     Znatno povećanje uvoza iz predmetnih zemalja i pogoršanje stanja industrije Unije jasno su se vremenski poklapali.

                     (459)

                     Komisija je istražila i druge čimbenike štete i nije otkrila nijedan drugi čimbenik koji je pridonosio materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Nijednim drugim zasebno ili kolektivno razmotrenim čimbenicima zapravo nije dovedeno u pitanje postojanje stvarne i čvrste veze između dampinškog uvoza iz NRK-a i Egipta i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

                     (460)

                     U svojim primjedbama o konačnoj objavi egipatska vlada i CCCLA općenito su tvrdili da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije uzrokovana uvozom iz ostalih trećih zemalja, smanjenjem potrošnje od 2017. do RIP-a, kretanjima troškova sirovina, nedostatkom fleksibilnosti industrije Unije u pogledu opskrbe i smanjenjem u pogledu postavljanja vjetroturbina u razdoblju od 2017. do 2018., no nisu dostavili nikakva obrazloženja, informacije ni dokaze u prilog toj tvrdnji. Nisu osporili nijedan konkretan nalaz naveden u uvodnim izjavama od 442. do 458. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               6.   INTERES UNIJE

                     (461)

                     U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li se jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti svi različiti uključeni interesi, uključujući interese industrije Unije, uvoznika, korisnika, dobavljača i pomoćne industrije, a posebno rezača/sastavljača u komplete.

               6.1.   Interes industrije Unije

                     (462)

                     Ispitni postupak pokazao je da industrija Unije trpi materijalnu štetu zbog učinaka dampinškog uvoza koji je snizio cijene Unije i vrši pritisak na cijene, što je dovelo do znatnog gubitka tržišnog udjela, ali i do gubitaka u razdoblju ispitnog postupka, kako je detaljno objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama od 412. do 458.

                     (463)

                     Industrija Unije ostvarit će korist od mjera, koje će vjerojatno spriječiti daljnji porast uvoza iz NRK-a i Egipta po vrlo niskim cijenama. Bez tih mjera kineski i egipatski proizvođači i dalje će uvoziti tkanine od staklenih vlakana na tržište Unije po dampinškim cijenama i vršiti daljnji pritisak na cijene, što će onemogućiti industriji Unije da prodaje tkanine od staklenih vlakana uz primjerenu dobit i stoga uzrokovati dodatnu materijalnu štetu industriji Unije.

               6.2.   Interes korisnika

                     (464)

                     Proizvođači vjetroturbina najveći su korisnici tkanina od staklenih vlakana i čine približno 60 – 70 % potražnje za tkaninama od staklenih vlakana u Uniji. Drugi korisnici uključuju proizvođače brodova (približno 11 %), kamiona (približno 8 %) i sportske opreme (približno 2 %), ali i pružatelje sustava za sanaciju cijevi (približno 8 %).

                     (465)

                     Nakon pokretanja postupka Komisija je stupila u kontakt s 25 poznatih korisnika u Uniji, koje je pritom pozvala na suradnju. Javila su se dva proizvođača vjetroturbina koja su se usprotivila uvođenju potencijalnih mjera na tkanine od staklenih vlakana. Tri proizvođača vjetroturbina javila su se, ali nisu izrazila svoja stajališta, unatoč tome što su pozvani da to učine u obavijesti o pokretanju ispitnog postupka i u upitnicima korisnika, na koje su odgovorili. Dva proizvođača vjetroturbina koji se protive mjerama podržalo je udruženje koje predstavlja europsku industriju energije vjetra. Međutim, jedan od njegovih članova, francusko udruženje za energiju vjetra, izričito je izjavio da će ostati neutralan u odnosu na potencijalne pristojbe.

                     (466)

                     Nakon konačne objave udruženje koje predstavlja europsku industriju energije vjetra izričito je navelo da će se usprotiviti uvođenju mjera. Pojasnili su i da predstavljaju dva proizvođača vjetroturbina koji surađuju. Dva proizvođača vjetroturbina dostavila su odgovor na upitnik. Treći proizvođač vjetroturbina izjavio je da nabavlja tkanine od staklenih vlakana isključivo od različitih proizvođača iz Unije. Različiti proizvođači opreme za skijanje i različita društva za sastavljanje u komplete javili su se kako bi izrazili potporu potencijalnim mjerama.

               6.2.1.   Proizvođači vjetroturbina

                     (467)

                     Glavne vrste vjetroturbina uključuju i. odobalne, koje su obično veće i namijenjene radu na moru i ii. kopnene, koje namijenjene radu na kopnu.

                     (468)

                     Projekte vjetroelektrana u Uniji obično provode nositelji projekata koji su ili energetska poduzeća ili ulagatelji, a ne sami proizvođači vjetroturbina. Prvobitno su države članice jamčile poticajne cijene za energiju proizvedenu u vjetroelektranama, ali 2014. ta je potpora premještena na projekte koji se temelje na javnim natječajima na kojima se mogu natjecati različiti nositelji projekata, i to odnedavno na osnovi energetske neutralnosti (točnije, proizvođači iz sektora energije vjetra mogu se natjecati s proizvođačima iz sektora solarne energije).

                     (469)

                     Dva korisnika koja surađuju ubrajaju se među najveće proizvođače vjetroturbina u Uniji i na njih zajedno otpada više od 20 % cjelokupne potražnje tkanina od staklenih vlakana u Uniji. Zajedno uvoze više od 30 % cjelokupnog uvoza iz predmetnih zemalja. Oba su društva predočila nekoliko tvrdnji, koje se odnose na i. gubitak stabilnosti opskrbe, ii. gubitak konkurentnosti sektora energije vjetra, iii. rizik od premještanja dijela njihove proizvodnje i iv. kompatibilnost s ciljevima Unije u pogledu obnovljivih izvora energije, u slučaju uvođenja mjera.

               i.
               Stabilnost opskrbe

                     (470)

                     Proizvođači vjetroturbina tvrdili su da tkanine od staklenih vlakana koje se upotrebljavaju za lopatice vjetroturbina podliježu složenom postupku certifikacije koji uključuje intenzivne i dugotrajne faze ispitivanja. Nadalje, korisnici su tvrdili da samo kineski proizvođači tkanina od staklenih vlakana mogu u kratkom roku isporučiti velike količine ujednačene kvalitete zahvaljujući svojoj vertikalnoj integraciji. Tvrdili su i da je obujam proizvodnje proizvođača iz Unije nedostatan jer je niži od ukupne potrošnje u Uniji. Ti korisnici smatraju da industrija vjetroturbina zbog tih razloga ne može brzo promijeniti dobavljače, a čak i kada bi mogla, u Uniji se ionako ne proizvodi dovoljno tkanina od staklenih vlakana.

                     (471)

                     Iako većina proizvođača iz Unije nije vertikalno integrirana, ispitni postupak pokazao je da proizvođači vjetroturbina obično imaju strategiju višestrukih izvora kako bi spriječili poteškoće u opskrbi i redovito kupuju istu vrstu tkanina od staklenih vlakana od proizvođača iz Unije te od kineskog ili egipatskog proizvođača. Međutim, Komisija je zaprimila podatke i od trećeg proizvođača vjetroturbina, koji kupuje iz višestrukih izvora, ali isključivo od proizvođača iz Unije. Činjenica da nabava specifičnih tkanina od staklenih vlakana iz višestrukih izvora redovito uključuje proizvođače iz Unije, i vertikalno integrirane i neintegrirane, pokazuje da neintegrirani proizvođači u jednakoj mjeri mogu isporučiti tkanine od staklenih vlakana koje su potrebne za proizvodnju vjetroturbina.

                     (472)

                     Kad je riječ o proizvodnom kapacitetu u Uniji, kako je prikazano u tablici 5., proizvodnja u Uniji trenutačno je niža od potrošnje, kako je prikazano u tablici 2., ali ukupni proizvodni kapacitet u Uniji nadmašuje tu razinu. Ispitni postupak pokazao je da je trenutačno raspoloživ veliki rezervni kapacitet koji prelazi 40 %, što je rezultat povećanja dampinškog i jeftinog uvoza iz NRK-a i Egipta, koji su preuzeli tržišni udio industrije Unije. Taj rezervni kapacitet dijeli 16 proizvođača iz Unije, što Uniju čini konkurentnim tržištem s različitim unutarnjim izvorima opskrbe. Nadalje, dodatan se kapacitet može lako izgraditi jer bi za to bila potrebna tek mala ulaganja. Industrija Unije već opskrbljuje industriju vjetroturbina i stoga se već smatra certificiranim dobavljačem, pa lako može povećati svoju opskrbu u skladu s poštenim tržišnim uvjetima.

                     (473)

                     Osim toga, proizvođači vjetroturbina mogli bi srednjoročno do dugoročno certificirati dodatne proizvođače tkanina od staklenih vlakana iz Unije ili drugih nedampinških izvora. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 465., jedan od proizvođača vjetroturbina razvio je strategiju višestrukih izvora koja se temelji na nekoliko proizvođača iz Unije. Nadalje, u Uniji postoji dostatan rezervni kapacitet kako bi se to provelo u mjeri koja je potrebna velikim proizvođačima vjetroturbina.

                     (474)

                     Nakon konačne objave jedan proizvođač vjetroturbina tvrdio je da Komisija nije izvukla zaključke iz postupka certifikacije i da je pogrešno zaključila da bi bilo lako prijeći s jednog dobavljača tkanina od staklenih vlakana na drugog. Isti proizvođač vjetroturbina istaknuo je da je rezervni kapacitet proizvođača iz Unije raspoređen na 16 proizvođača iz Unije te da ne bi bilo izvedivo certificirati svih 16 proizvođača iz Unije. Ista je strana tvrdila da zbog dugotrajnog i skupog postupka certificiranja i činjenice da industrija Unije ne može osigurati velike količine proizvoda ujednačene kvalitete ne bi bilo isplativo mijenjati dobavljače ili nabavljati samo od proizvođača iz Unije. Taj proizvođač vjetroturbina nadalje je tvrdio da se korisnici nisu mogli osloniti na činjenicu da proizvođači iz Unije mogu lako izgraditi dodatne kapacitete.

                     (475)

                     Kao prvo, kako je opisano u uvodnim izjavama 472. i 473. i za razliku od onoga što se tvrdilo, Komisija je uzela u obzir činjenicu da proizvođači tkanina od staklenih vlakana moraju proći postupak certifikacije da bi mogli opskrbljivati industriju vjetroturbina koja se razmatra u ispitnom postupku. Komisija je navela mogućnost certifikacije dodatnih proizvođača tkanina od staklenih vlakana u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju i nije zaključila da je promjena dobavljača nužno „jednostavna”. Naprotiv, Komisija je sasvim uzela u obzir dugotrajnost postupka certifikacije i činjenicu da nije moguće certificirati sve proizvođače iz Unije za sve vrste tkanina od staklenih vlakana. Ipak, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 472., u ispitnom postupku utvrđeno je da je širenje proizvodnog kapaciteta određenog proizvođača izvedivo ako proizvođač vjetroturbina želi kupiti velike količine od jednog certificiranog proizvođača iz Unije. Nakon konačne objave predmetna zainteresirana strana nije dostavila nikakve dodatne informacije kojima bi se osporili ti nalazi.

                     (476)

                     Drugo, kako je detaljnije navedeno u uvodnim izjavama 472. i 473., ispitnim postupkom utvrđeno je da je u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju rizik od manjka opskrbe prilično nizak. Isto tako, zainteresirana strana nije dostavila nikakve dodatne informacije kojima bi osporila te nalaze.

                     (477)

                     Na kraju, napominje se da je cilj antidampinških mjera ponovna uspostava poštenog tržišnog natjecanja i jednakih uvjeta na tržištu Unije, a ne sprečavanje uvoza iz predmetnih zemalja. U tom konkretnom slučaju ispitnim postupkom utvrđeno je da se antidampinškim pristojbama proizvođače vjetroturbina neće spriječiti da nastave nabavljati po poštenoj cijeni od svojih trenutačno certificiranih dobavljača iz predmetnih zemalja. To posebno podupiru nalazi navedeni u uvodnim izjavama od 481. do 484., odnosno da bi pristojbe imale samo neznatan učinak na trošak i profitabilnost proizvođača vjetroturbina.

                     (478)

                     Stoga su tvrdnje koje se odnose na stabilnost opskrbe odbačene.

               ii.
               Konkurentnost sektora energije vjetra

                     (479)

                     Proizvođači vjetroturbina koji surađuju tvrdili su da bi bilo kakvo povećanje cijena tkanina od staklenih vlakana ozbiljno utjecalo na njihovu konkurentnost. Tvrdili su da se udio troškova za tkanine od staklenih vlakana treba procijeniti na razini proizvodnje lopatica, a ne cjelokupne vjetroelektrane. Nadalje su tvrdili da se povećanje troškova zbog potencijalnih pristojbi ne može prenijeti na nositelje projekta gradnje vjetroelektrana zbog dugotrajnog postupka između podnošenja ponude za projekt vjetroelektrane i stvarne provedbe. Proizvođači vjetroturbina tvrdili su da će povećanje troška zbog pristojbi utjecati na dugoročno tehnološko preživljavanje cijelog sektora energije vjetra u Uniji jer je neophodno provoditi važna ulaganja u istraživanje i razvoj kako bi se zadržala vodeća uloga u području najučinkovitije tehnologije.

                     (480)

                     Ispitni postupak pokazao je da se lopatice turbina ne prodaju zasebno, već kao dio vjetroturbina. Osim toga, nositelji projekata gradnje vjetroelektrana redovito od proizvođača vjetroturbina nabavljaju dodatnu infrastrukturu za vjetroelektrane. Dakle, kad je riječ o konkurentnosti proizvođača vjetroturbina, trošak tkanina od staklenih vlakana trebao bi biti određen u odnosu na cijelu vjetroturbinu ili cjelokupnu tehnologiju vjetroelektrane koju prodaju proizvođači vjetroturbina, a ne samo u odnosu na proizvodnju lopatica, kako se navodi, jer to ne bi odražavalo stvarno stanje na tržištu.

                     (481)

                     Tkanine od staklenih vlakana i epoksidna smola dvije su glavne komponente koje se upotrebljavaju u proizvodnji lopatica za vjetroturbine. Tkanine od staklenih vlakana stoga čine [od 10 % do 35 %] troškova sirovina za proizvodnju lopatica, ovisno o udjelu tkanina od staklenih vlakana s jedne strane i ostalih upotrijebljenih materijala s druge strane. Međutim, ispitni postupak pokazao je i da je proizvodnja lopatica radno intenzivna i stoga je udio tkanina od staklenih vlakana u ukupnim troškovima proizvodnje lopatica znatno niži i čini samo [od 4 % do 14 %]. Taj se udio dodatno smanjuje na raspon [od 0,1 % do 2 %] u ukupnom trošku vjetroturbine i u ukupnim troškovima gradnje ako je riječ o cjelokupnoj vjetroelektrani.

                     (482)

                     S obzirom na samo malen udio tkanina od staklenih vlakana u trošku vjetroelektrane [od 0,1 % do 2 %], smatra se da je učinak konačnih pristojbi na tkanine od staklenih vlakana u ukupnom trošku vjetroelektrane zanemariv, posebno s obzirom na to da se velik dio tkanina od staklenih vlakana nabavlja u Uniji. Ispitni postupak pokazao je i da proizvođači vjetroturbina iz Unije imaju i znatnu pregovaračku snagu te bi mogli prenijeti dodatni trošak na nositelje projekta gradnje vjetroelektrana jer zajedno čine glavne dobavljače vjetroturbina na tržištu Unije. Uzimajući u obzir malen udio tkanina od staklenih vlakana u trošku vjetroelektrane, profitabilnost bi trebala ostati na razini na kojoj bi se mogla nastaviti ulaganja u istraživanje i razvoj, koja su neophodna za zadržavanje vodeće uloge u području najučinkovitije tehnologije.

                     (483)

                     Iako se ne može isključiti mogućnost da bi natjecateljska priroda neizravnog sudjelovanja u natječajnom postupku mogla otežati takvo prenošenje, trebalo bi uzeti u obzir da su proizvođači vjetroturbina koji surađuju, za razliku od proizvođača tkanina od staklenih vlakana, u dobroj financijskoj situaciji i da imaju profitne marže kojima bi se lako mogao apsorbirati malen učinak pristojbi. Nadalje, oba proizvođača vjetroturbina koji surađuju ne prodaju samo vjetroturbine, već i povezane naknadne usluge održavanja nositeljima projekta gradnje vjetroelektrana. Ti su ugovori vrlo unosni. O privlačnosti uslužnog dijela poslovanja svjedoči i činjenica da je jedan od korisnika koji surađuju nedavno preuzeo odjel usluga jednog nesolventnog konkurenta (105).

                     (484)

                     Stoga bi proizvođači vjetroturbina lako mogli apsorbirati svako povećanje troška nastalog zbog antidampinških pristojbi koje se ne bi moglo prenijeti na nositelje projekta gradnje vjetroelektrana. Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 473., proizvođači vjetroturbina ujedno bi trebali moći promijeniti dobavljača kako bi nabavljali tkanine od staklenih vlakana iz izvora koji nije pogođen dampingom, u Uniji ili izvan nje.

                     (485)

                     Nakon konačne objave dva proizvođača vjetroturbina ponovila su svoj argument da se učinak pristojbi na konkurentnost industrije vjetroturbina ne bi trebao procjenjivati u odnosu na vjetroelektranu ili vjetroturbinu, nego samo u odnosu na lopaticu vjetroturbine. Jedan od njih je tvrdio da se lopatice ne proizvode zajedno s drugim komponentama vjetroturbina i da se procjenom učinka pristojbi na temelju cjelokupne vjetroelektrane ne uzima u obzir poslovna stvarnost.

                     (486)

                     Drugi proizvođač vjetroturbina osporio je da je industrija vjetroturbina općenito u dobrom financijskom stanju. Tvrdio je da djelatnost servisiranja vjetroturbina ne bi trebala biti uključena u procjenu jer bi to bila različita poslovna jedinica unutar društva.

                     (487)

                     Ista je stranka ponovila da se u projektima industrija vjetra izravno natječe s proizvođačima drugih izvora energije, posebno solarne energije. Međutim, solarne ploče uglavnom se proizvode izvan Europske unije, uz niže troškove rada. Tvrdila je da bi Komisija u analizi to trebala uzeti u obzir.

                     (488)

                     Ista je strana tvrdila i da ne bi imala pregovaračku moć da prenese troškove zbog pritiska na cijene.

                     (489)

                     Jedan proizvođač vjetroturbina tvrdio je i da djelatnost servisiranja obavlja različita poslovna jedinica te da bi konkurentnost trebalo analizirati prema poslovnim jedinicama. Udruženje koje predstavlja industriju vjetra tvrdilo je i da industrija općenito nije u dobrom financijskom stanju i ne bi mogla apsorbirati povećanje cijena sirovina jer neki proizvođači vjetroturbina bilježe gubitke, a ukupne profitne marže posljednjih su se godina smanjile.

                     (490)

                     Komisija podsjeća na to da je ispitnim postupkom utvrđeno da se lopatice ne prodaju odvojeno, već zajedno s vjetroturbinama ili čak kao dio cjelokupne vjetroelektrane. Stoga je učinke pristojbi u odnosu na lopatice vjetroturbina potrebno analizirati s obzirom na rizik od premještanja proizvodnje lopatica, a ne pri analiziranju konkurentnosti proizvođača vjetroturbina. Komisija je analizirala financijsko stanje proizvođača vjetroturbina u uzorku i zaključila da je dobro. Unatoč unutarnjoj organizaciji u različite poslovne jedinice, servisiranje vjetroturbina usko je povezano s prodajom vjetroturbina. Stoga unutarnja podjela na poslovne jedinice ne utječe na analizu konkurentnosti, u kojoj se mora uzeti u obzir cijeli poslovni model.

                     (491)

                     Komisija je uzela u obzir i činjenicu da se energija vjetra natječe s drugim izvorima energije kao što je solarna energija, među ostalim u energetski neutralnim postupcima nadmetanja i da se solarne ploče sada većinom proizvode izvan Unije. Energija vjetra natječe se s drugim izvorima energije na temelju troška cjelokupne tehnologije vjetroelektrane, a ispitni postupak pokazao je da bi pristojbe na tkanine od staklenih vlakana imale mali učinak na trošak cjelokupne tehnologije vjetroelektrane. Osim toga, tijekom posljednjeg desetljeća postalo je puno isplativije instalirati nove kapacitete za energiju vjetra. Stoga pristojbe ne bi trebale utjecati na konkurentnost energije vjetra u korist drugih izvora energije.

                     (492)

                     Komisija je uzela u obzir i cjenovni pritisak koji je nastao proizvođačima vjetroturbina zbog sustava nadmetanja. Međutim, snažan tržišni položaj proizvođača vjetroturbina iz Unije jamči određenu pregovaračku moć.

                     (493)

                     Činjenica da neki proizvođači vjetroturbina bilježe gubitke i da su se ukupne profitne marže smanjile tijekom posljednjih godina ne proturječi ukupnom dojmu da je industrija u dobrom financijskom stanju. Smanjenje profitnih marži posljednjih godina nije povezano s povećanjem cijena sirovina, nego uglavnom s promjenom sustava dodjele za vjetroelektrane. Ta je promjena dovela do faze konsolidacije tržišta, u kojoj neki proizvođači vjetroturbina posluju s gubitkom. Međutim, nije neuobičajeno da tijekom faze konsolidacije tržišta neki sudionici na tržištu posluju s gubitkom.

                     (494)

                     U svojim primjedbama o konačnoj objavi CCCLA je tvrdio da bi, ako Komisija uvede visoke antidampinške pristojbe na uvezene tkanine od staklenih vlakana iz Kine i Egipta, industrija tkanina od staklenih vlakana u Uniji mogla ostvariti veću dobit, ali će se u skladu s tim povećati trošak tkanina od staklenih vlakana za europske proizvođače vjetroturbina. CCCLA je nadalje tvrdio da kompozitni materijali, uključujući tkanine od staklenih vlakana, čine više od 90 % troškova proizvodnje lopatica za vjetroturbine. CCCLA je smatrao da nema smisla da Komisija uspoređuje trošak tkanina od staklenih vlakana s ukupnim troškom vjetroelektrane. CCCLA je naglasio da europski proizvođači vjetroturbina moraju biti konkurentni u pogledu troškova. U tom pogledu CCCLA je tvrdio da treba imati na umu da se industrija vjetra natječe i s drugim vrstama energije iz obnovljivih izvora (uključujući npr. solarne fotonaponske ploče proizvedene izvan Europske unije).

                     (495)

                     Komisija napominje da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 481., tkanine od staklenih vlakana čine [od 4 % do 14 %]% troška proizvodnje lopatice. To nisu osporili proizvođači vjetroturbina koji su dostavili te podatke. Nadalje, CCCLA ne objašnjava zašto „nema smisla […] uspoređivati trošak tkanina od staklenih vlakana s ukupnim troškom vjetroelektrane” pri procjeni konkurentnosti subjekata koji prodaju cjelokupne tehnologije vjetroelektrana. Ta izjava nije dodatno potkrijepljena. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 480., u tom je pogledu ispitnim postupkom utvrđeno da se lopatice vjetroturbina ne prodaju zasebno, nego kao dio vjetroturbine. Stoga su primjedbe CCCLA-a u tom pogledu odbačene.

                     (496)

                     S obzirom na navedeno, odbacuju se sve tvrdnje koje se odnose na konkurentnost proizvođača vjetroturbina.

               iii.
               Premještanje proizvodnje lopatica

                     (497)

                     Korisnici koji surađuju nadalje su tvrdili da bi svako povećanje troška proizvodnje lopatica dovelo do premještanja tog koraka proizvodnje izvan Unije te bi se pritom izgubile tisuće radnih mjesta u Uniji.

                     (498)

                     Kad je riječ o proizvodnji lopatica za kopnene vjetroturbine, ispitni postupak pokazao je da je premještanje te proizvodnje već u tijeku i bez primjene mjera na tkanine od staklenih vlakana. Rezultat je to tržišnog rasta u području projekata vjetroelektrana izvan Unije, u kombinaciji s padom razvoja projekata novih vjetroelektrana u Uniji, koji je primjerice u Njemačkoj na najnižoj razini u posljednjih 20 godina. Drugi je razlog visok trošak rada u proizvodnji lopatica. Ispitni postupak pokazao je da je proizvodnja lopatica radno intenzivna i da troškovi rada premašuju troškove tkanina od staklenih vlakana za [300 % do 700 %]. Niži troškovi rada u trećim zemljama stoga su velik poticaj za premještanje proizvodnje lopatica. Uvođenje antidampinških pristojbi imalo bi vrlo malu ulogu, ako ikakvu.

                     (499)

                     K tome, ispitnim postupkom je otkriveno da troškovi prijevoza lopatica za odobalne vjetroturbine imaju mnogo važniju ulogu od troškova sirovina za lopatice, kao što su tkanine od staklenih vlakana. Lopatice za odobalne vjetroturbine duže su i teže od lopatica za kopnene vjetroturbine, zbog čega je prijevoz složeniji i skuplji. Antidampinške pristojbe na predmetni proizvod stoga vjerojatno ne bi uzrokovale premještanje proizvodnje lopatica za odobalne vjetroturbine.

                     (500)

                     Nakon konačne objave jedan je proizvođač vjetroturbina ponovno tvrdio da će uvođenje mjera dovesti do premještanja proizvodnje lopatica i da se analiza Komisije temelji na pogrešnim pretpostavkama.

                     (501)

                     Međutim, kako je opisano u procjeni u uvodnim izjavama 498. i 499., ispitnim postupkom utvrđeni su razni drugi čimbenici koji imaju važnu ulogu u donošenju odluke o lokaciji proizvodnje lopatica i da povećanje troškova tkanina od staklenih vlakana vjerojatno neće biti odlučujući čimbenik premještanja. Tu procjenu potvrđuje činjenica da se premještanje proizvodnje već dogodilo na temelju čimbenika spomenutih u uvodnim izjavama 498. i 499. Osim toga, činjenica da se unatoč nižim troškovima rada i znatnom proizvodnom kapacitetu u Uniji zadržala proizvodnja potvrđuje važnost troškova prijevoza, što onemogućuje premještanje samo na temelju jedne prednosti troškova proizvodnje.

                     (502)

                     Stoga su tvrdnje koje se odnose na premještanje proizvodnje lopatica u ostale treće zemlje odbačena.

               iv.
               Politika obnovljivih izvora energije

                     (503)

                     Jedan je korisnik tvrdio da bi uvođenje mjera bilo u suprotnosti s ciljevima koje je Unija utvrdila u svojim politikama obnovljivih izvora energije jer bi se njima znatno povećali troškovi proizvodnje vjetroturbina. U prilog toj tvrdnji pozvao se na Komisijinu Europsku industrijsku inicijativu u području energije vjetra koja uključuje cilj smanjenja troškova proizvodnje vjetroturbina i njihovih dijelova za 20 % do 2020.

                     (504)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 480. do 484., ispitnim postupkom se ne podupire ova tvrdnja jer je utvrđeno da bi antidampinške mjere imale samo zanemariv učinak na troškove proizvođača vjetroturbina. Osim toga, taj korisnik nije dokazao kako bi antidampinške mjere na tkanine od staklenih vlakana, koje čine samo dio troškova tehnologije vjetroelektrana, onemogućile stabilan rast sektora energije vjetra u Europi ili spriječile ostvarenje cilja za 2020. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

                     (505)

                     Jedan proizvođač vjetroturbina ponovio je da će pristojbe biti u suprotnosti s ciljevima koje je EU postavio u svojoj politici u području obnovljivih izvora energije te je tvrdio da Komisija nije dostavila nikakve dokaze ni argumente kojima bi opovrgnula to stajalište.

                     (506)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 504., Komisija je svoje nalaze temeljila na analizi troškova tehnologije vjetroelektrane, koji se nisu smatrali znatnima i nije bilo vjerojatno da će imati znatan učinak na industriju energije vjetra u cjelini. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je i da proizvođači tkanina od staklenih vlakana iz Unije imaju važnu ulogu u osiguravanju dugoročne strategije nabave za politiku Unije u području obnovljivih izvora energije bez stvaranja ovisnosti o opskrbi samo iz trećih zemalja. Europski proizvođači tkanina od staklenih vlakana potrebni su kako bi proizvođači vjetroturbina u okviru politike u području obnovljivih izvora energije imali pouzdanog partnera za razvoj novih sirovina i ostali konkurentni u odnosu na proizvođače iz trećih zemalja. Na kraju, smatra se da politika kojom se osiguravaju jednaki uvjeti u EU-u nije u suprotnosti s ciljevima politike u području obnovljivih izvora energije.

                     (507)

                     Stoga su tvrdnje zainteresiranih strana u tom pogledu odbačene.

               6.2.2.   Proizvođači opreme za skijanje i drugi korisnici

                     (508)

                     Nekoliko korisnika iz industrije opreme za skijanje tvrdilo je da je postojanje proizvođača tkanina od staklenih vlakana u Uniji neophodno za njihovu stabilnost opskrbe jer trebaju lokalnog partnera za blisku suradnju i zato što se trenutačno izvan Unije ne proizvode tkanine od staklenih vlakana koje se izrađuju po narudžbi u manjim količinama. Nadalje, naglasili su da im je sektor tkanina od staklenih vlakana u Uniji bio neizostavan partner u poboljšanju proizvoda i razvoju novih rješenja. Zahvaljujući suradnji s proizvođačima tkanina od staklenih vlakana u području istraživanja i razvoja posljednjih su godina ostvareni razni oblici povećanja učinkovitosti, poboljšana su svojstva proizvoda te razvoj novih i ekološki prihvatljivijih proizvoda. Ti su korisnici tvrdili da proizvođači opreme za skijanje iz Unije ne mogu ostvariti istu razinu suradnje s kineskim ili egipatskim dobavljačima tkanina od staklenih vlakana jer bi izgubili mogućnost zadržavanja vodećeg položaja u (ekološkim i održivim) inovacijama te bi i sami postali izloženiji konkurenciji s nelojalnim uvozom.

                     (509)

                     Komisija smatra da su ti argumenti uvjerljivi, posebno oni o istraživanju i razvoju u sektoru koji na njima počiva. Od proizvođača izvoznika nisu zaprimljeni protuargumenti o iznesenim pitanjima. Međutim, Komisija je napomenula i da proizvođači opreme za skijanje upotrebljavaju tkanine od staklenih vlakana u manjem obujmu od proizvođača vjetroturbina.

                     (510)

                     Drugi korisnici iz Unije nisu se javili u ovom ispitnom postupku.

                     (511)

                     Komisija je stoga zaključila da korisnici nisu iznijeli uvjerljive razloge protiv uvođenja antidampinških mjera i da je opstanak sektora tkanina od staklenih vlakana u Uniji važan za nekoliko skupina korisnika.

               6.3.   Dobavljači

                     (512)

                     Dva proizvođača rovinga od staklenih vlakana, glavnog ulaznog elementa za tkanine od staklenih vlakana, iz Unije i udruženje koje zastupa proizvođače rovinga od staklenih vlakana iz Unije javili su se i iznijeli tvrdnje u prilog uvođenju antidampinških mjera. Tvrdili su da bi za proizvođače rovinga od staklenih vlakana iz Unije bilo štetno da izgube svoje glavne kupce jer bi time bio ugrožen i njihov opstanak u Uniji.

                     (513)

                     Komisija je stoga zaključila da je uvođenje mjera očito u interesu proizvođača rovinga od staklenih vlakana iz Unije kao dobavljača za proizvođače tkanina od staklenih vlakana.

               6.4.   Uvoznici

                     (514)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 16., javio se samo jedan nezavisni uvoznik, ali uvozio je samo zanemarive količine iz NRK-a, manje od 25 tona tkanina od staklenih vlakana. Budući da su većini većih korisnika potrebne specifične tkanine od staklenih vlakana izrađene po narudžbi, to nije proizvod koji nezavisni trgovci redovito uvoze u velikom obujmu.

                     (515)

                     Stoga je Komisija zaključila da nepovezani uvoznici, koji uvoze zanemarive količine tkanina od staklenih vlakana, nisu iznijeli uvjerljive razloge protiv uvođenja mjera.

               6.5.   Pružatelji usluga rezanja i sastavljanja u komplete

                     (516)

                     Među korisnicima, a osobito u industriji vjetroturbina, sve više raste potražnja za tkaninama od staklenih vlakana u obliku kompleta (vidjeti uvodne izjave od 58. do 66.) koji se režu u određene oblike i sastavljaju šivanjem različitih slojeva tkanina od staklenih vlakana, čime se omogućava brža proizvodnja industrije na kraju proizvodnog lanca. Tijekom posljednjih godina to je stvorilo tržište za pružatelje usluga u Uniji. Javilo se jedno društvo za usluge rezanja i izjasnilo se u prilog uvođenju antidampinških mjera. Budući da kineski i egipatski proizvođači izvoznici sve više integriraju te dodatne usluge, za razliku od industrije Unije, pružatelji usluga izgubili bi znatan dio svojeg poslovanja u slučaju da proizvođači iz Unije nestanu s tržišta. Rezači procjenjuju da sektor rezanja u Uniji zapošljava više od 2 000 osoba.

                     (517)

                     Komisija je stoga zaključila da je uvođenje mjera očito u interesu društava iz Unije koja proizvođačima tkanina od staklenih vlakana pružaju usluge sastavljanja u komplete i rezanja.

               6.6.   Zaključak o interesu Unije

                     (518)

                     Uvođenje mjera očito je u interesu industrije tkanina od staklenih vlakana u Uniji, čiji je opstanak ugrožen zbog dampinškog uvoza predmetnog proizvoda. Opstanak industrije tkanina od staklenih vlakana u Uniji važan je radi stabilnosti opskrbe za kupce u Uniji, posebno za korisnike koji ovise o bliskoj lokalnoj suradnji i potrebne su im manje količine određenih tkanina od staklenih vlakana, koje se ne mogu nabaviti iz NRK-a ili Egipta. Za neke je korisnike neophodno i da se zadrži razvoj novih tkanina od staklenih vlakana u Uniji kako se oni sami, u natjecanju s uvozom koji potječe izvan Unije, ne bi našli u nepovoljnom položaju. Nadalje, opstanak industrije tkanina od staklenih vlakana u Uniji neophodan je i za opstanak njezinih dobavljača rovinga od staklenih vlakana u Uniji i pružatelja usluga rezanja i sastavljanja u komplete u Uniji.

                     (519)

                     Međutim, uvođenje mjera, kako je navedeno u prethodnim uvodnim izjavama od 467. do 504., ne bi znatno negativno utjecalo na proizvođače vjetroturbina.

                     (520)

                     Na temelju toga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje konačnih mjera na uvoz tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a i Egipta nije u interesu Unije.

               7.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

                     (521)

                     S obzirom na zaključke donesene u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz predmetnog proizvoda.

               7.1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

                     (522)

                     Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je prvo utvrdila iznos koji je potreban kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

                     (523)

                     U tom bi se slučaju šteta uklonila ako bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje, uključujući troškove koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola, kojih je Unija stranka, te konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje su navedene u Prilogu I.a osnovnoj uredbi, i ostvariti razumnu dobit („ciljna dobit”).

                     (524)

                     U članku 7. stavku 2.c osnovne uredbe utvrđuje se najniža ciljna dobit od 6 %. U skladu s tim člankom Komisija je za utvrđivanje ciljne dobiti uzela u obzir sljedeće čimbenike: razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz NRK-a i Egipta, razinu profitabilnosti potrebnu za pokrivanje punih troškova i ulaganja, troškove istraživanja i razvoja i inovacija te razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja.

                     (525)

                     Kako je prikazano u tablici 3., akumulirani uvoz iz NRK-a i Egipta dosljedno se povećavao tijekom razmatranog razdoblja. Stoga nijedna od tih godina ne bi ispunjavala uvjete za ostvarivanje ciljne dobiti u skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe. Nitko od proizvođača u uzorku nije imao argumentirane primjedbe u vezi s izgubljenim ulaganjima ili troškovima istraživanja te razvoja i inovacija. S obzirom na te činjenice, Komisija je upotrijebila ciljnu dobit od najmanje 6 % koja je dodana stvarnim troškovima proizvodnje industrije Unije kako bi utvrdila neštetnu cijenu.

                     (526)

                     Budući da nije podnesena nijedna primjedba na temelju članka 7. stavka 2.d o sadašnjim ili budućim troškovima koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola ili iz navedenih konvencija Međunarodne organizacije rada, neštetnoj cijeni koja je tako utvrđena nisu dodani nikakvi dodatni troškovi.

                     (527)

                     Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku u NRK-u koji surađuje s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. Dobivena marža sniženja ciljnih cijena iznosila je 79,5 %.

                     (528)

                     Razina uklanjanja štete za kineska „ostala društva koja surađuju” navedena u Prilogu ovoj Uredbi utvrđena je na istoj razini kao razina uklanjanja štete jedine skupine proizvođača izvoznika u uzorku koja surađuje (grupacija Yuntianhua), kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 288., a iznosila je 37,6 %.

                     (529)

                     Razina uklanjanja štete za „sva ostala društva” za NRK utvrđena je, u skladu s metodologijom upotrijebljenom za određivanje preostale dampinške marže kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 289., na razini najviše utvrđene pojedinačne marže sniženja ciljnih cijena i iznosila je 109,3 %. Komisija je utvrdila maržu štete na temelju raspoloživih činjenica u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. S obzirom na visok stupanj suradnje proizvođača izvoznika, koji na temelju Eurostatovih statističkih podataka o uvozu pokrivaju cjelokupan izvoz tkanina od staklenih vlakana iz NRK-a u Uniju, Komisija smatra da je najviša marža štete utvrđena za proizvođače izvoznike/skupine proizvođača izvoznika u uzorku, točnije za grupaciju CNBM, reprezentativna za utvrđivanje preostale marže štete.

                     (530)

                     Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku iz Egipta koji surađuje s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. Dobivena marža sniženja ciljnih cijena iznosila je 63,9 %.

                     (531)

                     Razina uklanjanja štete za „sva ostala društva” za Egipat utvrđena je, u skladu s metodologijom upotrijebljenom za određivanje preostale dampinške marže kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 361., na razini pojedinačne marže sniženja ciljnih cijena utvrđene za društva koja surađuju i iznosila je 63,9 %.

                     (532)

                     U svojim primjedbama o konačnoj objavi, društva Jushi/Hengshi China tvrdila su da bi se njihova prodaja kompleta trebala isključiti iz izračuna marže štete kako bi se osigurala poštena usporedba za potrebe izračuna marže sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena. Proizvođač izvoznik smatrao je da ti kompleti sadržavaju razne vrste tkanina različite kvalitete, oblika, mase po površini i gustoće, koje se zajedno slažu u skladu s jedinstvenim specifikacijama. Stoga nisu bili usporedivi s kompletima koje su prodavali proizvođači iz Unije.

                     (533)

                     Komisija je uzela u obzir tvrdnju proizvođača izvoznika i složila se da bi zbog jedinstvene kombinacije kompleta vjerojatno došlo do usporedbe različitih kompleta. Komisija je napomenula da su i proizvođači izvoznici i proizvođači industrije Unije izrazili zabrinutost u pogledu razvrstavanja kompleta s dovoljnom preciznošću za potrebe ovog ispitnog postupka. Iako nije upitno da su kompleti dio predmetnog proizvoda i da su uzrokovali štetu industriji Unije, Komisija je smatrala opravdanim da komplete isključi iz izračuna marži sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena, kako su zatražili proizvođači izvoznici. Stoga je Komisija u skladu s tim ponovno izračunala marže sniženja ciljnih cijena i sniženja cijena. Takav ponovni izračun neznatno je utjecao na izračune marži sniženja cijena iz uvodne izjave 384. jer prodaja/uvoz kompleta nije bio znatan. Utvrđeno sniženje cijena za jedinog proizvođača izvoznika na kojeg se odnosi taj ponovni izračun promijenjeno je s 42,4 % na 42,1 %.

               7.2.   Konačne mjere

                     (534)

                     Trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a i Egipta u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 7. stavka 2. osnovne uredbe. Iznos pristojbe trebalo bi odrediti na razini dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža.

                     (535)

                     Stoga bi konačne stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebale iznositi:

                                 Predmetna zemlja

                                 Društvo

                                 Dampinška marža (%)

                                 Marža štete (%)

                                 Konačna antidampinška pristojba (%)

                                 Narodna Republika Kina

                                 Grupacija CNBM

                                 99,7

                                 108,9

                                 99,7

                                 Narodna Republika Kina

                                 Grupacija Yuntianhua

                                 64,7

                                 37,6

                                 37,6

                                 Narodna Republika Kina

                                 Ostala društva koja surađuju

                                 64,7

                                 37,6

                                 37,6

                                 Narodna Republika Kina

                                 Sva ostala društva

                                 99,7

                                 108,9

                                 99,7

                                 Egipat

                                 Grupacija CNBM

                                 20,0

                                 63,9

                                 20,0

                                 Egipat

                                 Sva ostala društva

                                 20,0

                                 63,9

                                 20,0

                     (536)

                     Pojedinačne stope antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga se njima odražava stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka. Te stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Egipta koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nijednoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

                     (537)

                     Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (106). Zahtjev mora sadržavati sve bitne informacije kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva da ostvaruje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

                     (538)

                     Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (539)

                     Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (107), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

                     (540)

                     Nakon konačne objave egipatska vlada uputila je na članak 15. Sporazuma WTO-a o antidampingu i tvrdila da u skladu s navedenim člankom Komisija pri razmatranju primjene antidampinških mjera mora posebno uzeti u obzir situaciju u Egiptu jer je to zemlja u razvoju. Komisija napominje da je izričito pozvala proizvođače izvoznike iz Egipta da podnesu ponudu za preuzimanje obveza u skladu s člankom 8. osnovne uredbe, ali da nijedan proizvođač izvoznik na toj osnovi nije dostavio prijedlog. Stoga Komisija smatra da je u potpunosti istražila „mogućnosti konstruktivnih rješenja” u skladu s člankom 15. Sporazuma WTO-a o antidampingu.

               7.3.   Posebna odredba o praćenju

                     (541)

                     Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike među stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica dostaviti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

                     (542)

                     Iako je predočavanje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica trebala bi obaviti uobičajene provjere i trebale bi, kao i u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) za potrebe provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te moraju osigurati da je daljnja primjena niže stope pristojbe opravdana, u skladu s carinskim propisima.

                     (543)

                     Ako se izvoz jednog od društava koja imaju koristi od pojedinačnih stopa pristojbe nakon uvođenja predmetnih mjera opsegom znatno poveća, takvo povećanje obujma moglo bi se samo po sebi smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. U tom ispitnom postupku može se, među ostalim, ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe te posljedično uvođenje pristojbe na području cijele zemlje.

               8.   OBJAVA

                     (544)

                     Zainteresirane strane obaviještene su 19. prosinca 2019. o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a i Egipta.

                     (545)

                     Zainteresiranim stranama dano je i razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti prigovore nakon te objave. Udruženje proizvođača iz Unije, dva korisnika koji proizvode vjetroturbine i koji surađuju, Europsko udruženje za energiju vjetra, tri proizvođača izvoznika iz predmetnih zemalja (Jushi/Hengshi, Taishan i grupacija Yuntianhua), CCCLA i egipatska vlada dostavili su primjedbe na objavu.

                     (546)

                     Na zahtjev su održana saslušanja s društvima Jushi/Hengshi China i Jushi/Hengshi Egypt te s grupacijom Yuntianhua. Intervenciju službenika za saslušanja zatražila je grupacija Yuntianhua. Saslušanje je održano 17. siječnja 2020.

                     (547)

                     Egipatska vlada tvrdila je da kao zainteresirana strana nije bila obaviještena o bitnim činjenicama koje su se razmatrale i na kojima je utemeljena odluka o primjeni konačnih mjera. Komisija napominje da je 19. prosinca 2019. egipatskoj vladi dostavila sve bitne činjenice i razmatranja na kojima su utemeljeni zaključci Komisije u dokumentu o općoj objavi u skladu s člankom 20. osnovne uredbe. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 545., egipatska vlada dostavila je primjedbe nakon te objave.

                     (548)

                     Uzimajući u obzir određene tvrdnje primljene nakon konačne objave koje su utjecale na ishod ispitnog postupka, Komisija je 10. veljače 2020. objavila činjenice i razmatranja na temelju kojih je izmijenila prethodno objavljene konačne nalaze. Zainteresiranim stranama dano je i razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti prigovore nakon te dodatne objave. Društva Jushi/Hengshi Egypt, egipatska vlada i grupacija Yuntianhua dostavili su primjedbe. Na zahtjev je održano saslušanje s društvima Jushi/Hengshi Egypt. Intervenciju službenika za saslušanja zatražila su društva Jushi/Hengshi Egypt. Saslušanje je održano 25. veljače 2020.

                     (549)

                     Primjedbe koje su zainteresirane strane dostavile propisno su razmotrene te su, prema potrebi, nalazi na odgovarajući način promijenjeni.

                     (550)

                     Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije donio mišljenje,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Konačna antidampinška pristojba uvodi se na uvoz tkanina od tkanih i/ili prošivenih rovinga ili pređa od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana s drugim elementima ili bez njih, isključujući proizvode koji su impregnirani ili predimpregnirani i tkanine otvorene mrežaste strukture veličine otvora veće od 1,8 mm u dužinu i širinu i mase veće od 35 g/m2, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta, trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 i ex 7019 90 00 (oznake TARIC 7019390080, 7019400080, 7019590080 i 7019900080).

               2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, sljedeće su:

                           Zemlja

                           Društvo

                           Konačna antidampinška pristojba

                           Dodatna oznaka TARIC

                           Narodna Republika Kina

                           Jushi Group Co., Ltd;
                           Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd;
                           Taishan Fiberglass Inc.

                           99,7  %

                           C531

                           Narodna Republika Kina

                           PGTEX China Co. Ltd
                           Chongqing Tenways Material Corp.

                           37,6  %

                           C532

                           Narodna Republika Kina

                           Druga društva koja surađuju i nisu uključena u uzorak naveden u Prilogu

                           37,6  %

                           Narodna Republika Kina

                           Sva ostala društva

                           99,7  %

                           C999

                           Egipat

                           Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E
                           Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E.

                           20,0  %

                           C533

                           Egipat

                           Sva ostala društva

                           20,0  %

                           C999

               3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (predmetnog proizvoda) prodanog za izvoz u Europsku uniju obuhvaćenog ovim računom proizvelo društvo (naziv i adresa trgovačkog društva) (dodatna oznaka TARIC) u (predmetna zemlja). Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ne predoči li se takav račun, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

               4.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.

            Članak 2.
            Ako neki novi proizvođač izvoznik iz Narodne Republike Kine Komisiji dostavi dostatne dokaze, Prilog se može izmijeniti dodavanjem tog novog proizvođača izvoznika među društva koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak te time podliježu odgovarajućoj ponderiranoj prosječnoj stopi antidampinške pristojbe od 37,6 %. Novi proizvođač izvoznik mora dostaviti dokaze:

                        (a)

                        da nije izvozio proizvode opisane u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Narodne Republike Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka (od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2018.);

                        (b)

                        da nije povezan s izvoznicima ili proizvođačima na koje se primjenjuju mjere uvedene ovom Uredbom; i

                        (c)

                        da je doista izvozio predmetni proizvod ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tog proizvoda u Uniju nakon razdoblja ispitnog postupka.

            Članak 3.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 1. travnja 2020.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

            (2)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta (SL C 68, 21.2.2019., str. 29.).

            (3)  Obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta (SL C 167, 16.5.2019., str. 11.).

            (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

            (5)  WT/DS312/R od 28. listopada 2005.

            (6)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1238/2013 od 2. prosinca 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (tj. ćelija) podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine (SL L 325, 5.12.2013., str. 1.).

            (7)  http://cnbm.wsfg.hk/index.php?SectionID=FinancialReports&PageID=2019&Language=eng (posljednji pristup 20. studenoga 2019.).

            (8)  https://www1.hkexnews.hk/listedco/listconews/sehk/2017/0908/ltn20170908865.pdf (posljednji pristup 20. studenoga 2019.).

            (9)  https://img3.gelonghui.com/pdf/3a1a2-2862061c-769f-43a8-823e-ebbf7ac6de94.pdf (str. 4., posljednji pristup 20. studenoga 2019.).

            (10)  WT/DS312/R od 28. listopada 2005.

            (11)  WT/DS312/R od 28. listopada 2005. točka 7.162.

            (12)  WT/DS397AB/R od 15. srpnja 2011. točka 376. Isto se sada navodi u članku 9. stavku 5. drugom podstavku osnovne antidampinške uredbe.

            (13)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1238/2013 od 2. prosinca 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (tj. ćelija) podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine (SL L 325, 5.12.2013., str. 1.).

            (14)  Dostupno na http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2385

            (15)  Obavijest kojom se pojašnjavaju obavijesti o pokretanju antidampinškog i antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta (SL C 314, 18.9.2019., str. 6.).

            (16)  Kako je pojašnjeno u Obavijesti o pojašnjenju.

            (17)  Obavijest o pokretanju ispitnog postupka kako je pojašnjena u Obavijesti o pojašnjenju.

            (18)  Ograničena verzija izvješća o misiji poslana društvu 4. listopada 2019.

            (19)  Vidjeti odjeljak 3.1.

            (20)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017., SWD(2017) 483 final/2.

            (21)  Vidjeti 13. petogodišnji plan, str. 23. i 24.

            (22)  Vidjeti komisiju US – China Economic and Security Review Commission: 13. petogodišnji plan, str. 12.

            (23)  Vidjeti 13. petogodišnji plan za industriju građevinskih materijala.

            (24)  Izvješće – poglavlje 2., str. 6.–7.

            (25)  Izvješće – poglavlje 2., str. 10.

            (26)  Dostupno na http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (posljednji pristup 15. srpnja 2019.).

            (27)  Izvješće – poglavlje 2., str. 20.–21.

            (28)  Izvješće – poglavlje 3., str. 41., 73.–74.

            (29)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.–121.

            (30)  Izvješće – poglavlje 6., str. 122.–135.

            (31)  Izvješće – poglavlje 7., str. 167.–168.

            (32)  Izvješće – poglavlje 8., str. 169.–170., 200.–201.

            (33)  Izvješće – poglavlje 2., str. 15.–16., Izvješće – poglavlje 4., str. 50., str. 84., Izvješće – poglavlje 5., str. 108.–109.

            (34)  Izvješće – poglavlje 3., str. 22.–24. i poglavlje 5., str. 97.–108.

            (35)  Izvješće – poglavlje 5., str. 104.–9.

            (36)  Dokument od 25. travnja 2019. koji je izdalo društvo Essence Securities. Taj dokument više nije dostupan na internetu. Međutim, primjerak je dostupan u dokumentaciji ispitnog postupka koja nije povjerljiva (vidjeti grafikon 23, str. 16.).

            (37)  Izvješće – poglavlje 5., str. 100.–1.

            (38)  Izvješće – poglavlje 2., str. 26.

            (39)  Izvješće – poglavlje 2., str. 31.-2.

            (40)  Dostupno na: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (posljednji pristup 15. srpnja 2019.).

            (41)  Izvješće – poglavlja od 14.1. do 14.3.

            (42)  Izvješće – poglavlje 4., str. 41.–42., 83.

            (43)  https://urldefense.com/v3/__http://english.www.gov.cn/policies/latest_releases/2015/05/19/content_281475110703534.htm__;!!DOxrgLBm!Qx1Y6Etr7MfxDwEJQzueGBrq8htyy6lrbQbZQQR0llcNIGCyZoVG9l2erto3XU0UWMag-g$; and http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/19/content_9784.htm.

            (44)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf

            (45)  Vidjeti plan inicijative Made in China 2025, str. 142., 152.

            (46)  Vidjeti 13. petogodišnji plan za gospodarski i društveni razvoj Narodne Republike Kine, dio II., poglavlje 6., odjeljak 1.

            (47)  Ibid., dio II., poglavlje 6., odjeljak 4.

            (48)  Vidjeti inicijativu Made in China 2025, poglavlje 4.: Strateška potpora i zaštitne mjere.

            (49)  13. petogodišnji plan za industriju građevinskih materijala, odjeljci III.1. i III.3.

            (50)  Izvješće, poglavlje 12.3.1.4., str. 283.–286.

            (51)  13. petogodišnji plan za industriju vlakana i kompozitnih materijala koji su objavili Kinesko udruženje za industriju staklenih vlakana i Kinesko udruženje za kompozitne materijale 2. lipnja 2015.

            (52)  Ibid., odjeljak III.3.

            (53)  Vidjeti Izvješće, str. 33.–34.

            (54)  13. petogodišnji plan za gospodarski i društveni razvoj grada Jiujianga.

            (55)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1379/2014 od 16. prosinca 2014. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 248/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

            (56)  Vidjeti Izvješće, str. 219., bilješka 757. i str. 221.

            (57)  Vidjeti Izvješće, str. 64. i 294.

            (58)  13. petogodišnji plan za petrokemijsku i kemijsku industriju, odjeljak III.2.

            (59)  Katalog smjernica za prilagodbu industrijske strukture (revidiran 2013.), Uredba br. 21 Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme, kategorija II. Ograničeni projekti, odjeljak IV.

            (60)  Hebei, 13. petogodišnji plan za petrokemiju, odjeljak II-3.

            (61)  Izvješće – poglavlje 6., str. 138.–149.

            (62)  Izvješće – poglavlje 9., str. 216.

            (63)  Izvješće – poglavlje 9., str. 213.–215.

            (64)  Izvješće – poglavlje 9., str. 209.–211.

            (65)  Izvješće – poglavlje 13., str. 332.–337.

            (66)  Izvješće – poglavlje 13., str. 336.

            (67)  Izvješće – poglavlje 13., str. 337.-341.

            (68)  Izvješće – poglavlje 6., str. 114.–117.

            (69)  Izvješće – poglavlje 6., str. 119.

            (70)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.

            (71)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

            (72)  Vidjeti Radni dokument MMF-a „Resolving China’s Corporate Debt Problem” (Rješavanje problema korporativnog duga u Kini), Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan Yu i Longmei Zhang, listopad 2016., WP/16/203

            (73)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

            (74)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1379/2014 od 16. prosinca 2014. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 248/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 367, 23.12.2014., str. 22.), uvodna izjava 138.

            (75)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji prihodi, dostupno na: https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (posljednji put pristupljeno 15. srpnja 2019.),

            (76)  Ako se u nekoj zemlji sa sličnim stupnjem razvoja ne proizvodi proizvod iz ispitnog postupka, može se uzeti u obzir proizvodnja proizvoda iz iste opće kategorije i/ili sektora proizvoda iz ispitnog postupka.

            (77)  Bilješka iz ožujka 2019. i Bilješka iz rujna 2019.

            (78)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/1146 od 4. srpnja 2019. o završetku antidampinškog postupka u vezi s uvozom toplovaljanog čeličnog žmurja (talpi) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 181, 5.7.2019., str. 89.) i Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/687 od 2. svibnja 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 116, 3.5.2019., str. 5.).

            (79)  http://www.sisecam.com.tr/en/investor-relations/presentations-and-bulletins/annual-reports

            (80)  https://www.ise.ie/debt_documents/Prospectus%20-%20Standalone_c5b7db48-30e0-4939-8773-1d0e744aa7cc.pdf

            (81)  https://www.istanbulteknik.com/en/

            (82)  https://www.sonmezholding.com.tr/en/

            (83)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.).

            (84)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1722 od 14. studenoga 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 999/2014 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 287, 15.11.2018., str. 3.).

            (85)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1077 od 1. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz silicija podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. i djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 179, 5.7.2016., str. 1.).

            (86)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 248/2011 od 9. ožujka 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 67, 15.3.2011., str. 1.).

            (87)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 791/2011 od 3. kolovoza 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih tkanina otvorene mrežaste strukture od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 204, 9.8.2011., str. 1.).

            (88)  Pretraživanjem baze podataka Orbis upotrebnom ključnih riječi „Kivanc”, „Dost Kimya”, „Istanbul Teknik” i „Sonmez” otkriven je 91 subjekt u Turskoj. Ta društva posluju u nekoliko glavnih sektora kao što su proizvodnja, veleprodaja i maloprodaja, usluge smještaja i ugostiteljstva, prijevoz i skladištenje, poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo, građevinarstvo, poslovanje nekretninama itd. Od tog 91 društva njih 25 posluje u proizvodnom sektoru, ali proizvode različite proizvode kao što su proizvodnja tekstila i odjeće, industrijskih, električnih i elektroničkih strojeva, kemikalija, nafte, gume i plastike itd. Osam trgovačkih društava posluju u sektoru kemikalija, nafte, gume i plastike, mješovitom proizvodnom sektoru i proizvodnji proizvoda od kože, kamena, gline i stakla. Od tih osam trgovačkih društava, za njih tri postoje financijski podaci za 2018. u bazi podataka Orbis. Međutim, ta tri poduzeća proizvode plastične proizvode i cement, što nije povezano s tkaninama od staklenih vlakana.

            (89)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, posljednji put pristupljeno 2. prosinca 2019.

            (90)  To je statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti koju upotrebljava Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, (posljednji put pristupljeno 2. prosinca 2019.)

            (91)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, (posljednji put pristupljeno 2. prosinca 2019.).

            (92)  http://www.turkstat.gov.tr => Priopćenja za javnost => odaberite Cijene električne energije i prirodnog plina

            (93)  Uredba (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 55.).

            (94)  Predmet T-121/14, PT Pelita Agung Agrindustri protiv Vijeća, EU:T:2016:500, točke 47.–49.

            (95)  Vidjeti Izvješće Žalbenog tijela, EU-biodizel (Argentina), WT/DS473/AB/R, t. 6.33.; Izvješće panela WTO-a, EU-biodizel (Argentina), WT/DS473/R, bilješka 400.; Izvješće Žalbenog tijela, Ukrajina – amonijev nitrat (Rusija), WT/DS493/AB/R, t. 6.94. i 6.96. Vidjeti i T-607/15, Yieh United Steel Corp, ECLI:EU:T:2019:831, t. od 62. do 67. i 83.

            (96)  Predmet C-393/13 P, Vijeće Europske unije protiv Alumina d.o.o., EU:C:2014:2245, t. 30.

            (97)  Antidampinški postupak u vezi s uvozom proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Bahreina i Egipta pokrenut na temelju Obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (SL C 151, 3.5.2019., str. 4.).

            (98)  Žalbeno tijelo, EU – Biodizel (Argentina).

            (99)  Žalbeno tijelo, EU – Biodizel (Argentina), Izvješće panela, EU – Biodizel (Indonezija), Izvješće panela, EU – Biodizel (Argentina).

            (100)  Konkretno, Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1295 od 1. kolovoza 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2018/1469 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Rusije i Ukrajine, nakon djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/1036 (SL L 204, 2.8.2019., str. 22.), uvodne izjave 32. i 33. i Uredba Vijeća (EZ) br. 695/2006 od 5. svibnja 2006. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 397/2004 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pamučne posteljine podrijetlom iz Pakistana (SL L 121, 6.5.2006., str. 14.), uvodna izjava 44.

            (101)  Oznake kombinirane nomenklature.

            (102)  Oznake KN 7019 39 00, 7019 40 00, 7019 59 00 i 7019 90 00.

            (103)  Tkanine od staklenih vlakana uglavnom se proizvode po narudžbi prema specifikacijama kupca; stoga se velika većina prodaje odnosila na izravnu prodaju nezavisnim krajnjim kupcima. Prodaja veletrgovcima činila je [od 1 do 5 %] ukupne prodaje predmetnih zemalja (dok se ostatak odnosio na prodaju krajnjim korisnicima). [Od 95 do 99 %] prodaje koju su ostvarili kineski proizvođači izvoznici i egipatski proizvođači izvoznici odnosila se na izravnu prodaju u Uniju (a ostatak je ostvaren preko povezanih uvoznika). Proizvođači iz Unije u uzorku isto tako uglavnom prodaju izravno istoj vrsti krajnjih kupaca, što čini [od 90 do 95 %] prodaje, a samo [od 5 do 10 %] njihove prodaje odnosi se na prodaju veletrgovcima.

            (104)  SL L 16, 21.1.2020., str. 1.

            (105)  Preuzimanje odabrane imovine društva Senvion koje je provelo društvo Siemens Gamesa u listopadu 2019.

            (106)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

            (107)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

            PRILOG

               Kineski proizvođači izvoznici koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak:

                        Naziv društva

                        Dodatna oznaka TARIC

                        Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

                        B995

                        Changzhou Pro-Tech Industry Co., Ltd

                        C534

                        Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd;

                        C535

                        Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd

                        C536

                        Neijiang Huayuan Electronic Materials Co., Ltd

                        C537

                        NMG Composites Co., Ltd

                        C538

                        Zhejiang Hongming Fiberglass Fabrics Co., Ltd

                        C539