title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/141 оd 26. siječnja 2017. o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih cijevnih priključaka od nehrđajućeg čelika za tupo zavarivanje, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana

text:
                  27.1.2017

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 22/14

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/141
      оd 26. siječnja 2017.
      o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih cijevnih priključaka od nehrđajućeg čelika za tupo zavarivanje, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća (EU) 2016/1036 od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
      budući da:
      1.   POSTUPAK

      1.1.   Pokretanje postupka

                  (1)

                  Komisija je 29. listopada 2015., u skladu s člankom 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (2), u obavijesti („Obavijest o pokretanju postupka”) objavljenoj u Službenom listu Europske Unije
                      (3) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Europsku uniju određenih cijevnih priključaka od nehrđajućeg čelika za tupo zavarivanje, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajvana („predmetne zemlje”).

                  (2)

                  Postupak je pokrenut nakon što je Odbor za obranu industrije nehrđajućih čeličnih priključaka za tupo zavarivanje iz Europske unije („podnositelj zahtjeva”) podnio pritužbu 14. rujna 2015. u ime proizvođača koji predstavljaju između 37 % i 48 % ukupne proizvodnje u Uniji. Jedan je proizvođač izrazio svoje protivljenje.

                  (3)

                  Stoga, relevantni pragovi utvrđeni člankom 5. stavkom 4. Osnovne uredbe, tj. „ispitni postupak u skladu sa stavkom 1. ne pokreće se osim ako se utvrdi, na temelju ispitivanja stupnja potpore ili protivljenja pritužbi proizvođača istovjetnog proizvoda u Uniji, da je industrija Unije podnijela pritužbu ili da je pritužba podnesena u njezino ime. Smatra se da je pritužbu podnijela industrija Unija ili da je pritužba podnesena u njezino ime ako je podupiru oni proizvođači iz Unije čija ukupna proizvodnja čini više od 50 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda koji proizvodi dio industrije Unije koji podupire pritužbu ili joj se protivi. Međutim, ispitni se postupak ne pokreće ako na proizvođače iz Unije koji podržavaju zahtjev otpada manje od 25 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda koji proizvodi industrija Unije”, zadovoljeni su u vrijeme pokretanja predmeta. Nakon pokretanja ispitnog postupka, nije nužno je da su tijekom cijelog trajanja postupka ispunjeni svi uvjeti za njegovo trajanje. Sud je to potvrdio za slučajeve u kojima društvo opoziva svoju potporu zahtjevu (4); isto vrijedi u slučajevima u kojima je došlo do promjene opsega proizvoda.

                  (4)

                  U fazi pokretanja postupka jedna od zainteresiranih strana tvrdila je da je Komisija krivo izračunala reprezentativnost podnositelja pritužbe o ukupnoj proizvodnji industrije Unije. Tvrdili su da trenutačni podnositelj zahtjeva ne može predstavljati 43 %–49 % proizvodnje Unije s obzirom na to da je u prethodnom predmetu koji je obuhvaćao slični opseg proizvoda osam društava predstavljalo 48 % proizvodnje Unije. Komisija je napomenula da se, iako je opseg proizvoda dvaju ispitnih postupaka zaista sličan, točni opseg proizvoda i razdoblje obuhvaćeno trenutačnim ispitnim postupkom razlikuje od opsega proizvoda i razdoblja obuhvaćenog u prethodnom ispitnom postupku. Stoga su obavljena ocjenjivanja i rezultati tog ocjenjivanja bili različiti (tj. za dotični ispitni postupak nisu se javili isti proizvođači Unije kao za ispitni postupak pokrenut 2012.; i ti su proizvođači Unije definirani temeljem istovjetnog proizvoda ispitnog postupka iz 2012.). U zabilješci u spis od 28. listopada 2015. navodi se ukupna proizvodnja istovjetnog proizvoda u Uniji u iznosu od 8 600 tona za razdoblje od 1. travnja 2014. do 31. ožujka 2015. Za prethodni ispitni postupak pokrenut 2012. u zabilješci u spis od 9. studenoga 2012. navodi se ukupna proizvodnja istovjetnog proizvoda u Uniji u iznosu od 21 600 tona.

                  (5)

                  Ista zainteresirana strana tvrdila je da je broj društava koja podržavaju potporu nizak, tri od 16 proizvođača Unije, te je zatražila od Komisije da istraži zašto se ostali proizvođači Unije nisu javili. U odgovoru na taj komentar, Komisija je navela da broj proizvođača koji podržavaju zahtjev nije važan u vrijeme pokretanja predmeta, već samo njihov udio u obujmu proizvodnje industrije Unije kako je definirano člankom 5. stavkom 4. Osnovne uredbe.

                  (6)

                  Štoviše, zainteresirana strana dovela je u pitanje uključivanje proizvođača Unije u definiciju industrije Unije s obzirom na to da je taj proizvođač Unije proizvodio priključke sa znatno višom dodanom vrijednosti od drugih proizvođača Unije. Međutim, ispitnim postupkom potvrdilo se da je taj proizvođač Unije također proizvodio i prodavao istovjetan proizvod i njegovo uključivanje u uzorak bilo je opravdano. Obuhvaćen je samo onaj obujam tog proizvođača koji pripada području primjene ispitnog postupka. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

            1.2.   Strane na koje se postupak odnosi

                  (7)

                  Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, sve proizvođače Unije, uvoznike, trgovce i korisnike za koje se zna da se na njih odnosi postupak te njihova udruženja, kao i proizvođače izvoznike i tijela dotičnih zemalja.

                  (8)

                  Komisija je također kontaktirala s proizvođačima u Brazilu, Indiji, Maleziji, Koreji, Švicarskoj, Tajlandu i Sjedinjenim Američkim Državama („SAD”) koje su navedene u Obavijesti o pokretanju postupka kao moguće analogne zemlje u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK.

                  (9)

                  Zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti da budu saslušane u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka. Saslušanje je odobreno svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile i dokazale da postoje posebni razlozi da im se omogući saslušanje.

            1.3.   Odabir uzorka

                  (10)

                  Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

            (a)   Odabir uzorka proizvođača Unije

                  (11)

                  U Obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je navela da će, s obzirom na velik broja proizvođača Unije uključenih u ispitni postupak, ograničiti svoju analizu na razuman broj proizvođača Unije. U vrijeme pokretanja postupka, javili su se proizvođači spomenuti u uvodnoj izjavi 2., tj. jedan proizvođač Unije i grupa od dvaju društava kćeri, koji su smješteni u Uniji i koji proizvode istovjetan proizvod.

                  (12)

                  Nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka, još je jedan proizvođač Unije zatražio je da ga se uključi u uzorak. Stoga su četiri proizvođača Unije koja surađuju uključena u uzorak. Proizvođači Unije u uzorku činili su približno 47 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije te se uzorak smatrao reprezentativnim za industriju Unije.

                  (13)

                  Međutim, jedan od proizvođača Unije u uzorku, tj. Springer GmbH, naknadno je obavijestio Komisiju o svojoj odluci da ne surađuje. Stoga taj proizvođač nije dalje ispitivan. Komisija je ipak zaključila da su tri preostala proizvođača Unije u uzorku, koja čine približno 43 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije, bila i dalje reprezentativna za industriju Unije. Taj proizvođač Unije obavijestio je Komisiju i o tome da osim što je proizvođač Unije ima sklopljen i ugovor o vanjskoj proizvodnji s jednim kineskim proizvođačem.

                  (14)

                  Osim toga, Komisija je ocijenila utjecaj isključivanja prirubnih priključaka i priključaka s niskom hrapavosti (vidjeti odjeljak 2.2 u nastavku) na reprezentativnost uzorka. Utvrđeno je da proizvodnja prirubnih priključaka i priključaka s niskom hrapavosti nije bila značajna ni u pogledu proizvođača Unije u uzorku ni u pogledu ukupne proizvodnje Unije te stoga nije imala utjecaj na reprezentativnost već odabranog uzorka.

                  (15)

                  Jedna zainteresirana strana navela je da su drugi proizvođači Unije, koji ne podržavaju zahtjev, povećali svoju prodaju tijekom razdoblja 2010.–2015. i prodavali su po većim cijenama i u većem obujmu, na temelju statističkih podataka Eurostata o trgovini unutar Unije.

                  (16)

                  Komisija je analizirala potencijalnu štetu uzrokovanu uvozom iz dotičnih zemalja u odnosu na industriju Unije, uključujući sve proizvođače Unije, kroz makroekonomske podatke (vidjeti uvodne izjave 193.–207.). Nadalje, Komisija je uočila da je strana svoju analizu temeljila na oznakama KN koje uključuju ne samo predmetni proizvod, već i proizvode izvan područja primjene ovog ispitnog postupka. Štoviše, općenito se obujam prijavljen u statistici o trgovini unutar Unije ne odnosi samo na proizvodnju Unije, već i na daljnju prodaju uvezenih proizvoda. Stoga se nije mogao donijeti nikakav zaključak u vezi s prodajnom cijenom ili obujmom proizvođača Unije. U svakom slučaju, mikroekonomski podaci uzorka i dalje se smatraju reprezentativnima za industriju Unije. To što ovi podaci ne sadržavaju proizvođače koji nisu podnijeli zahtjev posljedica je činjenice da se oni nisu javili kako bi bili uključeni u uzorak.

            (b)   Odabir uzorka uvoznika

                  (17)

                  Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li odabir uzorka potreban i, ako jest, da odabere uzorak, od svih se nepovezanih uvoznika tražilo da se jave Komisiji i da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

                  (18)

                  Tri su nepovezana uvoznika dostavila podatke i pristala da ih se uključi u uzorak. Zajedno su predstavljali 10 % procijenjenog obujma uvezenog iz NRK-a i Tajvana tijekom razdoblja ispitnog postupka. Uzimajući u obzir da je Komisija mogla ispitati sve uvoznike koji su se javili, nije bilo potrebe za odabirom uzorka.

            (c)   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Tajvana

                  (19)

                  Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li odabir uzorka potreban i, ako jest, da odabere uzorak, od svih se proizvođača izvoznika iz Tajvana tražilo putem Obavijesti o pokretanju postupka da se jave Komisiji i da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Podaci o pokretanju ispitnog postupka i Obavijest o pokretanju ispitnog postupka (koja uključuje obrazac o odabiru uzorka) poslani su 10 tajvanskih društva koji su utvrđeni u pritužbi kao proizvođači izvoznici predmetnog proizvoda u Uniju. Osim toga, od Predstavničkog ureda Taipeija u Europskoj uniji zatraženo je da utvrdi i/ili kontaktira s ostalim proizvođačima izvoznicima, ako ih ima.

                  (20)

                  Četiri proizvođača izvoznika iz Tajvana dostavilo je podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka i pristalo da ih se uključi u uzorak. Uzimajući u obzir broj tajvanskih proizvođača izvoznika koji surađuju, odabir uzorka nije se smatrao potrebnim.

                  (21)

                  Tijekom ispitnog postupka, dva od četiri društva nisu dalje surađivala. Komisija je obavijestila ta društva da se, u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe, privremeni ili konačni nalazi, bili oni pozitivni ili negativni, mogu temeljiti na raspoloživim činjenicama.

            (d)   Odabir uzorka proizvođača izvoznika u NRK-u, zahtjevi za MET i zahtjevi za pojedinačnim ispitivanjem

                  (22)

                  Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražilo se da se jave Komisiji i dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji zatražilo se da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, i/ili stupi u kontakt s njima.

                  (23)

                  Devet proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene podatke i zatražilo uključivanje u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe, Komisija je odabrala uzorak od četiri društva ili grupe društava, koji predstavljaju oko 79 % izvoza proizvođača izvoznika u Uniju koji surađuju i približno 35 % ukupnih količina izvezenih iz NRK-a u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kriterij primijenjen za odabir četiriju društava uključenih u uzorak bio je obujam izvoza predmetnih proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim dotičnim proizvođačima izvoznicima koji su bili poznati te s nadležnim tijelima dotične zemlje te nisu primljene nikakve primjedbe.

                  (24)

                  Tijekom ispitnog postupka, jedno od četiriju društava nije dalje surađivalo. Komisija je obavijestila to društvo da se, prema članku 18. stavku 1. Osnovne uredbe, privremeni ili konačni nalazi, bili oni pozitivni ili negativni, mogu temeljiti na raspoloživim podacima.

                  (25)

                  Nijedan od proizvođača izvoznika iz NRK-a koji surađuju nije zatražio tretman tržišnoga gospodarstva („MET”). Međutim, pet proizvođača izvoznika iz NRK-u koji nisu bili uključeni u uzorak zatražilo je pojedinačno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 99., ti zahtjevi nisu odobreni.

            1.4.   Odgovori na upitnik

                  (26)

                  Upitnici su poslani četirima društvima u Tajvanu i četirima društvima iz uzorka u NRK-u, četirima proizvođačima Unije iz uzroka i trima uvoznicima iz uzorka

                  (27)

                  Odgovorni na upitnike primljeni su samo od dva društva iz Tajvana, tri iz NRK-a, tri proizvođača Unije i od tri uvoznika.

                  (28)

                  Nakon privremene objave, odgovor na upitnik također je primljen od jednog proizvođača iz potencijalne analogne zemlje koji se nalazi u Švicarskoj.

            1.5.   Posjeti radi provjere

                  (29)

                  Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga, iz njega proizišle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u prostorima sljedećeg društava/sljedećeg udruženja:

                              —

                              proizvođači iz Unije:

                                          —

                                          OSTP Sweden AB, Švedska,

                                          —

                                          OSTP Finland OY, Finska,

                                          —

                                          Erne Fittings, Austrija,

                              —

                              nepovezani uvoznik:

                                          —

                                          Arcus Nederland BV, Nizozemska,

                              —

                              proizvođači izvoznici iz Tajvana:

                                          —

                                          Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd., Taichung,

                                          —

                                          King Lai Hygienic Materials Co. Ltd. Tainan,

                              —

                              proizvođači izvoznici iz NRK-a:

                                          —

                                          Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd. i njegova povezana društva, Suzhou, Jiangsu i Shanghai,

                                          —

                                          Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd., Wenzhou,

                                          —

                                          Zhejiang Good Fittings Co. Ltd., Wenzhou.

                  (30)

                  Posjet radi provjere također je proveden u prostorima švicarskog društva Rohrbogen AG (Basel), koji se smatrao proizvođačem iz potencijalne analogne zemlje. Taj posjet radi provjere proveden je nakon privremene objave.

            1.6.   Privremena objava

                  (31)

                  U privremenoj fazi ispitnog postupka Komisija je odlučila da neće uvesti privremene antidampinške mjere. Glavni razlog za takvu odluku bila je tekuća potraga za prikladnom analognom zemljom na temelju koje bi se utvrdila uobičajena vrijednost za kineske proizvođače izvoznike. S obzirom na to da nije određena dampinška marža za NRK, nije se mogla utvrditi ni razina kumuliranog dampinškog uvoza iz obiju predmetnih zemalja. Iako su bili dostupni podaci o industriji Unije za potrebe analize različitih pokazatelja štete, obujam i cijene dampinškog uvoza neophodan su element za određivanju štete u skladu s člankom 3. Osnovne uredbe. Stoga u privremenoj fazi ispitnog postupka nije provedeno određivanje štete, a time ni posljedično-uzročne veze između štete i dampinškog uvoza.

                  (32)

                  Zainteresirane strane primile su privremenu objavu 13. srpnja 2016. Nakon privremene objave primljeni su podnesci od jednog tajvanskog proizvođača izvoznika, jednog kineskog proizvođača izvoznika, Kineske trgovačke komore uvoznika i izvoznika metala, minerala i kemikalija („CCCMC”) i podnositelja pritužbe. O svim tim podnescima je riječ u uvodnim izjavama koje slijede.

            1.7.   Konačna objava

                  (33)

                  Zainteresirane strane primile su dokument privremene objave 27. listopada 2016. Komisija je pozvala zainteresirane strane da do 16. studenoga 2016. dostave pisane primjedbe i/ili zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

                  (34)

                  Nakon konačne objave primjedbe su podnijela tri kineska proizvođača izvoznika, CCCMC, dva uvoznika iz Unije i podnositelj pritužbe, a saslušanje pred službenikom za saslušanje zatražio je proizvođač iz Unije koji je imao ugovor o vanjskoj proizvodnji, dok je CCCMC zatražio saslušanje pred Komisijom.

                  (35)

                  Tijekom saslušanja pred službenikom za saslušanje, proizvođač iz Unije zatražio je da se proizvodi koji se ponovno uvoze nakon vanjske proizvodnje oslobode carina jer se njima ne nanosi šteta industriji Unije s obzirom na vrlo malo preklapanje s proizvodnjom podnositelja pritužbe te stoga što uvođenje pristojbi ne bi bilo u interesu Unije uzimajući u obzir njegov status MSP-a, činjenicu da su mu dodijeljena sredstva iz strukturnih fondova EU-a za osnivanje tvornice te činjenicu da bi uvođenje pristojbi uništilo njegovo poslovanje. Komisija je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta o tome.

                  (36)

                  Osim toga, jedan kineski proizvođač izvoznik zatražio je ispravak svojeg imena koje je pogrešno napisano, a jedan uvoznik iz Unije predložio je da se preciznije definira pojam „priključci niske hrapavosti”, što je Komisija prihvatila.

                  (37)

                  U vezi s konačnom objavom, CCCMC i dva kineska proizvođača izvoznika tvrdili su da je rok koji je Komisija predvidjela za dostavu primjedbi zainteresiranih strana neprimjeren te da u tom roku nisu u mogućnosti u cijelosti i temeljito razmotriti sve podatke i argumente koji su po prvi put izneseni u konačnoj objavi. Smatrali su da je u ovom postupku učinjena teška povreda prava zainteresiranih strana na obranu.

                  (38)

                  Komisija je napomenula da se antidampinški postupak koji se pokreće na temelju članka 5. Osnovne uredbe provodi u strogim rokovima. Predmetnim zainteresiranim stranama dostavljena je objava odluke Komisije o neuvođenju privremenih mjera te prijedloga Komisije o uvođenju konačnih mjera te im je ostavljeno razumno vrijeme za odgovor. U skladu s člankom 20. stavkom 5. Osnovne uredbe Komisija mora odrediti rok od najmanje 10 dana za dostavu primjedbi nakon konačne objave. Odobravanjem roka od 22 dana Komisija je ispunila ovaj zahtjev. Nijedna zainteresirana strana nije zatražila produljenje navedenog roka. Naglašeno je i da u privremenoj fazi nisu mogli biti objavljeni nikakvi dodatni podaci, ne samo u pogledu nalaza o dampingu u vezi s NRK-om, već i u pogledu štete. S obzirom na to da nije određena dampinška marža za NRK, nije se mogla utvrditi ni razina dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja. Iako su dostupni podaci o industriji Unije za potrebe analize različitih pokazatelja štete, obujam i cijene dampinškog uvoza neophodan su element za određivanju štete u skladu s člankom 3. Osnovne uredbe. Stoga u privremenoj fazi ispitnog postupka nije provedeno utvrđivanje štete. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

                  (39)

                  Nakon primitka primjedbi i na zahtjev nekoliko zainteresiranih strana nakon konačne objave Komisija je objavila dodatne podatke i informacije. Dodatni podaci i informacije objavljeni su 25. studenoga 2016. Dva kineska proizvođača izvoznika, CCCMC, podnositelj pritužbe i tri uvoznika iz Unije dostavili su naknade podneske.

                  (40)

                  Tijekom saslušanja pred službenikom za saslušanje podnositelj pritužbe tražio je da se ne odobri zahtjev za izuzeće postupka vanjske proizvodnje koji je podnio jedan proizvođač iz Uniji, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 36., jer i taj proizvođač iz Unije uvozi predmetni proizvod proizveden u Kini. Nadalje, suprotno onome što je tvrdio, njegovi su proizvodi konkurentni proizvodu koji proizvodi industrija Unije. Tijekom navedenog saslušanja podnositelj pritužbe također je objasnio da većina trgovaca u Uniji skladišti proizvode koji su certificirani prema dva standarda, EN/DIN i ASME/ANSI. Nadalje, suprotno onome što je tvrdio jedan trgovac, proizvodi koji podliježu različitim standardima međusobno su zamjenjivi.

                  (41)

                  Dva kineska proizvođača izvoznika i CCCMC ponovili su svoje tvrdnje, osobito u pogledu neobjave nalaza o šteti u privremenoj fazi, što se prema njihovu mišljenju ne može opravdati nedostatkom podataka.

                  (42)

                  Kao odgovor na tu tvrdnju Komisija je naglasila da se zaključci o pokazateljima štete mogu objaviti samo nakon što bude utvrđen obujam dampinškog uvoza. U ovom konkretnom slučaju za NRK u privremenoj fazi nije utvrđen damping. Činjenica da su prikupljeni neobrađeni podaci za pokazatelje štete ne znači da su mogli biti doneseni zaključci o pokazateljima štete. Komisija je provela objavu na primjeren način u smislu članka 20. Osnovne uredbe. Komisija smatra da su poštovana prava na obranu spomenutih zainteresiranih strana.

            1.8.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

                  (43)

                  Ispitnim postupkom u vezi s dampingom obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2014. do 30. rujna 2015. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”).

                  (44)

                  Ispitivanjem kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

                  (45)

                  Nakon konačne objave nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da je Komisija umjesto razdoblja 2012. – RIP trebala ispitati razdoblje 2010. – RIP. Standardna je praksa Komisije da se šteta analizira na temelju četverogodišnjeg razdoblja. Strane nisu dostavile nikakve dokaze u prilog zaključka da je razmatrano razdoblje bilo neprimjereno.

                  (46)

                  Nakon objave dodatnih podataka, dva kineska proizvođača izvoznika i CCCMC ponovili su svoju tvrdnju u pogledu razmatranog razdoblja za kretanje štete. Kao što je prethodno navedeno, standardna je praksa Komisije da se za procjenu štete upotrebljava razdoblje od četiri godine, na temelju njezina širokog diskrecijskog prava u ispitnim postupcima u području trgovinske zaštite. Nadalje, zainteresirane strane nisu dostavile nikakve uvjerljive dokaze koji bi Komisiju potaknuli da odstupi od svoje standardne prakse. Osim toga, predmet (5) na koji se zainteresirane strane upućuju prekinut je povlačenjem pritužbe. Stoga u tom predmetu nije utvrđena šteta. Nadalje, proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka razlikuje se od predmetnog proizvoda iz prekinutog ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

            2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

      2.1.   Predmetni proizvod

                  (47)

                  Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka cijevni su priključci za tupo zavarivanje od različitih razreda austenitnog nehrđajućeg čelika koji odgovaraju tipovima 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 i 321H prema normi AISI i njihovim ekvivalentima prema drugim normama, s najvećim vanjskim promjerom ne većim od 406,4 mm i debljinom stjenke 16 mm ili manjom, s hrapavosti ne manjom od 0,8 mikrometara, koji nisu prirubni, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz NRK-a i Tajvana. Proizvod je obuhvaćene oznakama KN ex 7307 23 10 i ex 7307 23 90.

                  (48)

                  Predmetni proizvod u osnovi se proizvodi rezanjem i oblikovanjem cijevi. Predmetni proizvod upotrebljava se za spajanje cijevi od nehrđajućeg čelika i postoji u različitim oblicima poput koljena, redukcija, T-komada i kapa.

                  (49)

                  Predmetni proizvod upotrebljava se u velikom broju industrija i za različite krajnje namjene. Primjeri su:

                              —

                              petrokemijska industrija,

                              —

                              Industrija hrane i pića te farmaceutska industrija,

                              —

                              brodogradnja,

                              —

                              stvaranje energije, elektrane,

                              —

                              građevinarstvo i industrijske instalacije.

                  (50)

                  Nakon konačne objave jedan uvoznik iz Unije tvrdio je da kape ne bi trebale biti uključene u opseg proizvoda jer se ne proizvode rezanjem i oblikovanjem cijevi.

                  (51)

                  U vezi s ovom tvrdnjom napominje se da se predmetni proizvod u „osnovi”, ali ne „isključivo” proizvodi rezanjem i oblikovanjem cijevi. Nadalje se napominje da su s tržišnog stajališta kape vrste priključaka i kao takve su navedene u prodajnim katalozima poduzeća. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

                  (52)

                  Nakon konačne objave nekoliko je strana tvrdilo da uvezeni proizvodi i proizvodnja Unije nisu tehnički zamjenjivi zbog različitih tehničkih standarda, tj. EN/DIN i ASME/ANSI, ili da proizvodi koji su proizvedeni prema standardima EN/DIN trebaju biti isključeni iz opsega proizvoda.

                  (53)

                  Kao prvo, potrebno je pojasniti da i industrija Unije i proizvođači izvoznici nad kojima se provodi ispitni postupak proizvode prema oba tehnička standarda. To vrijedi i za društva iz uzorka. Nadalje, za proizvodnju prema različitim standardima upotrebljavaju se isti strojevi i proizvodni proces je isti.

                  (54)

                  Kao drugo, u ispitnom postupku i pri saslušanju proizvođača iz Unije koji ima ugovor o vanjskoj proizvodnji dokazano je da su fizička, tehnička i kemijska svojstva proizvoda odobrenih prema standardu EN/DIN i prema standardu ASME/ANSI međusobno usporedivi. Iako standardima mogu biti propisane neznatno drukčije vrijednosti debljine i otpornosti, razlike variraju ovisno o vrsti proizvoda, a u slučaju mnogih vrsta proizvoda postoji znatno ili potpuno podudaranje.

                  (55)

                  Kao treće, riječ je o konkurentnim proizvodima. Iako je istina da se u specifikacijama pojedinih projekata traži primjena standarda EN/DIN ili standarda ASME/ANSI, u trenutku kada inženjeri odlučuju o odabiru standarda obje specifikacije konkuriraju jedna drugoj. To potvrđuje činjenica da se primjena standarda EN/DIN ili standarda ASME/ANSI razlikuje od jedne države članice do druge ovisno o prošloj praksi, međutim, za nove se projekte bez prepreka može koristiti jedan ili drugi standard bilo gdje u Uniji.

                  (56)

                  Naposljetku, izravno tržišno natjecanje postoji i nakon odabira standarda ako se standardi potpuno podudaraju, kao što slučaj za pojedine vrste proizvoda.

                  (57)

                  Komisija također napominje da unatoč posebnim zahtjevima koji su upućeni uvozniku koji surađuje Komisija nije primila nikakve dokaze kojima bi se potvrdilo da između istovjetnog proizvoda i predmetnog proizvoda postoji tržišno natjecanje.

                  (58)

                  Stoga je ta tvrdnja odbijena.

                  (59)

                  Nakon objave dodatnih podataka nekoliko zainteresiranih strana, uključujući jednog nepovezanog uvoznika, potvrdilo je navedene nalaze ispitnog postupka. Te su zainteresirane strane ponovile da su standardi ASME/ANSI i EN/DIN u velikoj mjeri međusobno zamjenjivi. Nadalje, jedna je zainteresirana strana navela da dobavljači cijevi u Uniji isporučuju proizvode certificirane prema dva standarda pa tako i svaki proizvođač predmetnog proizvoda može dobiti dvostruku certifikaciju. Ta je zainteresirana strana nadalje navela da je veliki dio predmetnih proizvoda i istovjetnih proizvoda koje na zalihama imaju trgovci certificirano prema dva standarda.

                  (60)

                  S obzirom na to da nisu dostavljene druge primjedbe u vezi sa standardima proizvoda, tvrdnja da su predmetni proizvod i istovjetni proizvod trebali biti zasebno analizirani na temelju standarda ASME/ANSI i EN/DIN je odbijen.

            2.2.   Proizvodi isključeni iz definicije predmetnog proizvoda

      2.2.1.   Priključci s niskom hrapavosti

                  (61)

                  Tri nepovezana uvoznika, CCCMC i dva kineska proizvođača izvoznika tvrdila su da definicija proizvoda dovoljno ne razlikuje industrijske i takozvane „sanitarne priključke”, iako oni imaju različite fizičke karakteristike. Štoviše, naveli su da industrija Unije ne proizvodi „sanitarne priključke” i da bi stoga samo „industrijski priključci” trebali biti uključeni u ovaj antidampinški postupak.

                  (62)

                  Tijekom zajedničkog saslušanja tri nepovezana uvoznika dostavila su dokaz u prilog svojoj tvrdnji i pokazali niz ključnih razlika između „industrijskih” i „sanitarnih” priključaka na temelju fizičkih karakteristika, pakiranja, krajnje namjene i cijene.

                  (63)

                  Razliku je trebalo iznova definirati u pogledu fizičkih karakteristika, te je napravljena odgovarajuća razlika na temelju površinske hrapavosti priključaka. Umjesto upotrebe pojma „sanitarni priključci”, prikladno je govoriti o „priključcima niske hrapavosti”, tj. priključcima s prosječnom hrapavosti (Ra) površine proizvoda nižom od 0,8 mikrometara. Ti priključci upotrebljavaju se u industriji hrane i pića, poluvodičkoj industriji i farmaceutskoj industriji te industriji zdravstvene skrbi.

                  (64)

                  Postoje važne razlike u glatkosti površine i završne obrade površine. Kraj priključaka niske hrapavosti obično je kvadratni (za razliku od nakošenog) i takvi priključci općenito ima manju debljinu stjenke i vanjski promjer. Postojanje različitih standarda nije vidljivo kao ni činjenica da su sirovina za priključke niske hrapavosti uvijek hladnovaljani profili ili hladnovučene cijevi (za razliku od toplovaljanih za priključke visoke hrapavosti). U konačnici, priključci niske hrapavosti pakiraju se pojedinačno u plastične vrećice, dok se priključci visoke hrapavosti pakiraju u rasutom stanju u kutije.

                  (65)

                  Nema međusobne zamjenjivosti: industrija koja upotrebljava priključke niske hrapavosti ne može upotrebljavati priključke visoke hrapavosti zbog higijenskih zahtjeva; s druge strane priključci niske hrapavosti nisu prikladni za primjene u kojima se upotrebljavaju priključci visoke hrapavosti zbog svog nižeg tlaka i zahtjeva za temperaturnu otpornost te više cijene. Ispitni postupak pokazao je da je razina cijene za priključke niske hrapavosti u prosjeku dva do tri puta viša po kilogramu. To je velikim dijelom povezano s radom povezanim s poliranjem i dodatna kontrola kvalitete.

                  (66)

                  S obzirom na to da je upitnik već bio poslan u trenutku održavanja saslušanja, više nije bila moguća promjena brojčane oznake proizvoda. Međutim, dodavanjem fizičkog svojstva „hrapavosti” kao stupca u tablicu pojedinačnih transakcija i dodatnog kriterija u tablicu troškova proizvodnje u odgovoru na upitnik mogla se je napraviti razlika između te dvije vrste priključaka. I industrija Unije i uvoznici Unije na kraju su se složili da se priključci s prosječnom hrapavosti (Ra) površine proizvoda nižom od 0,8 mikrometara ne mogu smatrati predmetnim proizvodom. Stoga su službe Komisije u početnoj fazi ispitnog postupka smatrale da bi ti priključci mogli biti isključeni iz područja primjene ispitnog postupka.

                  (67)

                  Nakon privremene objave jedan od kineskih proizvođača iz uzorka tvrdio je da priključci niske hrapavosti ne bi trebali biti isključeni iz područja primjene proizvoda. Dotično društvo osporavalo je i izjave zainteresiranih strana vezanih uz razlike u fizičkim svojstvima, materijalima za pakiranje, razinama troškova/cijena te vezanim uz nedostatak međusobne zamjenjivosti priključaka niske hrapavosti i visoke hrapavosti. Međutim, pitanje vezano uz razlike u fizičkim karakteristikama, materijalima za pakiranje i razinama cijena između priključaka niske i visoke hrapavosti provjereno je i potvrđeno na licu mjesta u Tajvanu. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

            2.2.2.   Prirubni priključci

                  (68)

                  Kinesko-tajvanski proizvođač izvoznik tvrdio je da prirubni priključci, odnosno priključci čiji su krajevi imaju oblik prirubnice, nisu predmetni proizvod na temelju definicije u Obavijesti o pokretanju postupka

                  (69)

                  Valja spomenuti da je oblik kraja priključka određujući faktor za tehniku spajanja priključaka na cijevi. Različite tehnike upotrebljavaju se za proizvodnju priključaka za tupo zavarivanje i prirubnih priključaka. Priključci za tupo zavarivanje proizvode se uporabom tehnike varenja, dok je tehnika zatvaranja i zakivanja upotrebljava u proizvodnji prirubnih priključaka. Osim toga, pojašnjenja CN šifri definicije proizvoda specificiraju da krajevi tupo zavarenih priključaka trebaju biti kvadratnog oblika kako bi se olakšalo varenje na cijevi.

                  (70)

                  Također je utvrđeno da proizvodnja prirubnih priključaka zahtijeva dodatne troškove zbog većeg unosa sirovih i polugotovih materijala i procesa proizvodnje. Iz perspektive proizvodnog procesa, tupo zavareni priključci mogu se smatrati poludovršenim proizvodima za proizvodnju prirubnih priključaka.

                  (71)

                  Industrija Unije složila se sa stajalištem da su prirubni priključci drugačiji proizvod i s njihovim isključivanjem iz područja primjene proizvoda.

                  (72)

                  Službe Komisije već su u privremenoj fazi smatrale da bi se prirubni priključci trebali isključiti iz opsega ispitnog postupka. Nisu primljene nikakve primjedbe zainteresiranih strana kojima se osporava ovaj nalaz, stoga je odluka zadržana.

            2.3.   Istovjetni proizvod

                  (73)

                  Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička svojstva te iste osnovne uporabe:

                              (a)

                              predmetni proizvod;

                              (b)

                              proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Tajvana (koji je također korišten kao analogna zemlja za NRK – vidjeti uvodnu izjavu 105.);

                              (c)

                              proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                  (74)

                  Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

            3.   DAMPING

      3.1.   Tajvan

      3.1.1.   Uvod

                  (75)

                  Kao što je naznačeno u uvodnoj izjavi 27., samo su dva tajvanska društva surađivala u ispitnom postupku tako što su dostavila potpune odgovore na antidampinške upitnike Prodaja tih društava činila je 36 % uvoza predmetnog proizvoda u Uniju iz Tajvana tijekom ispitnog postupka.

                  (76)

                  Jedno od društava koja surađuju proizvodilo je uglavnom priključke koji nisu obuhvaćeni revidiranim opsegom proizvoda iz ispitnog postupka kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 61. do 71. (priključci prosječne hrapavosti (Ra) kontaktne i vanjske površine proizvoda ispod 0,8 mikrometara i/ili prirubni priključci). Ovaj proizvođač nije imao domaće prodaje istovjetnog proizvoda tijekom ispitnog postupka.

                  (77)

                  Suprotno tome, drugo društvo koje surađuje uključilo se u opširnu proizvodnju većine standardnih vrsti priključaka, koji su obuhvaćeni područjem primjene ispitnog postupka. Društvo proizvodi samo na temelju šavnih cijevi, samo od 304. do 316. razreda čelika te samo ubodna koljena i T-oblike (samo T-oblike s jednakim promjerom glavne cijevi i ogranka koje nisu varene, već proizvedene od jednog dijela cijevi sa središtem koje je „povučeno prema dolje” kako bi bilo u obliku slova T). Proizvođač nije imao domaće prodaje istovjetnog proizvoda tijekom ispitnog postupka.

            3.1.2.   Uobičajena vrijednost

                  (78)

                  U slučaju obaju tajvanskih proizvođača izvoznika, zbog nedostatka domaće prodaje istovjetnog proizvoda, uobičajena vrijednost oblikovana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. i 6. Osnovne uredbe dodavanjem prosječnog troška proizvodnje relevantnog proizvoda, nastalih prodajnih, općih i administrativnih troškova i razumne dobiti.

                  (79)

                  U slučaju prvog društva koje surađuje, iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i dobiti određen je u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom b. Osnovne uredbe, to jest na temelju stvarnih iznosa primjenjivih na proizvodnju i prodaju, u uobičajenom tijeku trgovine, iste opće kategorije proizvoda za predmetnog proizvođača na domaćem tržištu zemlje podrijetla, odnosno domaće prodaje priključaka prosječne hrapavosti (Ra) površine proizvoda ispod 0,8 mikrometara.

                  (80)

                  U slučaju drugog društva koje surađuje, zbog nedostatka vlastite domaće prodaje istovjetnog proizvoda ili jednake opće kategorije proizvoda, primjenjivao se članak 2. stavak 6. točka c. Osnovne uredbe. Komisija je u izračunu uobičajene vrijednost upotrijebila jednake iznose prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti upotrijebljene za prvo društvo, što su bili jedini dostupni i provjereni podaci i odnosili su se na prodaje jednake opće kategorije proizvoda na tajvanskom tržištu.

                  (81)

                  Prateći privremenu objavu, drugi tajvanski proizvođač izvoznik iznio je niz tvrdnji protiv uporabe podataka prvog tajvanskog proizvođača za utvrđivanje svoje uobičajene vrijednosti. Prvo, društvo je tvrdilo (na temelju otvorene verzije odgovora na upitnik i nedostatka pisanih odgovora drugog proizvođača) da se prvi proizvođač uopće ne može smatrati proizvođačem izvoznikom predmetnog proizvoda zato što navodno proizvodi i izvozi u Uniju samo vrste proizvoda koje su isključene iz područja primjene proizvoda, to jest, priključke niske hrapavosti i prirubne priključke. Kao drugo, tvrdio je da je uporaba podataka o troškovima prodaje i općim i administrativnim troškovima samo jednog poduzeća za izračun uobičajene vrijednosti za drugo poduzeće u suprotnosti s nalazima žalbenog tijela WTO-a (6) da se za izračun uobičajenih vrijednosti ne mogu koristiti troškovi prodaje i opći i administrativni troškovi samo jednog poduzeća

                  (82)

                  Kao odgovor na gore navedene tvrdnje, Komisija je tijekom provjere na licu mjesta u prostorima predmetnog društva utvrdila da je dio proizvodnje i prodaje u Uniju predmetnog društva tijekom RIP-a (vakuumski priključci s dodatnom obradom površine koja rezultira hrapavošću iznad 0,8 mikrometara) obuhvaćen opsegom proizvoda iz ovog ispitnog postupka. Stoga se društvo smatralo proizvođačem izvoznikom predmetnog proizvoda i za to je društvo izračunana dampinška marža. Treba naglasiti da predmetno društvo nije prodavalo ovu vrstu proizvoda na domaćem tržištu u Tajvanu tijekom RIP-a, što utječe na metodologiju izračuna uobičajene vrijednost za oba tajvanska proizvođača izvoznika kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 79. i 80. Drugo, također treba navesti da se odluka žalbenog tijela WTO-a koju je citirala zainteresirana strana odnosi na situaciju opisanu u članku 2. stavku 6. točki a. Osnovne uredbe; to je uporaba ponderiranog prosjeka prodajnih, općih i administrativnih troškova drugih proizvođača u pogledu na proizvodnju i prodaju istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu zemlje podrijetla. U tom se slučaju, međutim, izračun uobičajene vrijednosti temeljio na članku 2. stavku 6. točki c. Osnovne uredbe; to jest s prodajnim, općim i administrativnim troškovima određenim na temelju „svake druge razumne metode, pod uvjetom da iznos dobiti utvrđen na taj način nije veći od dobiti koju u uobičajenim okolnostima ostvaruju drugi izvoznici ili proizvođači prodajom proizvoda iste opće kategorije na domaćem tržištu zemlje podrijetla”. Uzimajući u obzir prethodno navedeno, Komisija zadržava svoju odluku u vezi s izvorom podataka upotrijebljenih za izračun uobičajene vrijednosti. Treba naglasiti da je Komisija pregledala i alternativne izvore podataka za utvrđivanje troškova prodaje i općih i administrativnih troškova za izračun uobičajene vrijednosti, to jest podatke koje je dostavio analogni proizvođač u Švicarskoj koji surađuje. Ta vrijednost nije dostavljena za RIP, ali je potvrđeno da je za financijske godine 2014. i 2015. bila u rasponu od 8 % do 12 % što je usporedivo s prilagođenom vrijednosti troškova prodaje i općih i administrativnih troškova koja je upotrijebljena u konačnom izračunu kako je navedeno u uvodnoj izjavi 86.

                  (83)

                  Tajvanski proizvođač izvoznik dalje je u svojem podnesku tvrdio da je otkrivanje kritičnih podataka upotrijebljenih za određivanje uobičajene vrijednosti bilo neadekvatno. Radi zaštite povjerljivosti poslovnih podataka u ovoj objavi nisu mogli biti objavljeni podaci o troškovima prodaje i općim i administrativnim troškovima te dobiti te prilagodbama iznosa troškova koji su korišteni u izračunima. Društvo je znalo vlastiti trošak proizvodnje te je moglo lako procijeniti ukupnu prosječnu prilagodbu. Međutim, to je društvo zatražilo objavu konkretnih iznosa u vezi s određenim elementima izračuna, odnosno visine troškova prodaje i općih i administrativnih troškova te dobiti, razine prilagodbe uobičajene vrijednosti za troškove i cijene te prilagodbe uobičajene vrijednosti za PDV.

                  (84)

                  Kao odgovor na taj zahtjev treba naglasiti da se ne mogu objaviti točni iznosi troškova prodaje i općih i administrativnih troškova te iznosi dobiti i prilagodbe troškova koji su korišteni za izračun uobičajene vrijednosti jer podaci dolaze od samo jednog društva, koje je tajvanski konkurent društva koje traži te podatke, i da je društvo zatražilo povjerljiv tretman zbog toga što podaci sadržavaju poslovne tajne. Taj je zahtjev očito opravdan. Međutim, najvažnije vrijednosti, to jest troškovi prodaje i opći i administrativni troškovi te dobit, koje su korištene za konačni izračun navedeni su u rasponima u uvodnoj izjavi 86. u nastavku. Treba također navesti da je razina prilagodbe troškova bila vrlo niska te da je imala tek neznatan utjecaj na visinu uobičajene vrijednosti i dampinške marže. Nisu provedena nikakve prilagodbe cijena s obzirom na to da se domaće cijene nisu koristile za izračun uobičajene vrijednosti. Isto tako, u slučaju Tajvana nije provedena nikakva prilagodba uobičajene vrijednosti za PDV.

                  (85)

                  Naposljetku, to je društvo tvrdilo da razina troškova prodaje i općih i administrativnih troškova te dobiti njegova konkurenta nije reprezentativna za njega. Tvrdilo je da drugi proizvođač u Tajvanu ima malu proizvodnju i prodaje visoko specijalizirane proizvode, dok se on sam bavi masovnom proizvodnjom i prodajom standardnih proizvoda.

                  (86)

                  Tijekom posjeta radi provjere uistinu je potvrđeno da su proizvodi koje proizvode i prodaju ta dva društva različiti te se stoga razlikuju i njihove strukture prodajnih, općih i administrativnih troškova. Stoga je Komisija odlučila smanjiti visinu troškova prodaje i općih i administrativnih troškova koji su korišteni za izračun uobičajene vrijednosti za tog drugog proizvođača izvoznika koji surađuje za omjer troškova rada povezanih s troškovima kontrole kvalitete i troškovima istraživanja i razvoja. To je rezultiralo smanjenjem prilagodbe za prodajne, opće i administrativne troškove na razinu od 7 % do 13 % izraženo kao postotak prometa, što je zatim dovelo do smanjena visine njegove pojedinačne dampinške marže. Istodobno, Komisija je smatrala da je profitna marža korištena za izračun uobičajene vrijednosti (1 %–5 % na promet) bila razumna. Konačna ukupna prilagodba troškova proizvodnje pri izračunu uobičajene vrijednosti za predmetnog proizvođača izvoznika iznosila je 15,36 %.

            3.1.3.   Izvozna cijena

                  (87)

                  Dva proizvođača izvoznika koja surađuju ostvarila su izvozne prodaje u Uniju izravno nezavisnim kupcima sa sjedištem u Uniji.

                  (88)

                  Izvozne cijene utvrđene na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena za predmetni proizvod kad se prodavao za izvoz iz zemlje izvoznika, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

            3.1.4.   Usporedba i dampinške marže

                  (89)

                  Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođača izvoznika koji surađuju uspoređene su na temelju cijena franko tvornica.

                  (90)

                  Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe izvršene su odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena.

                  (91)

                  Na temelju toga, učinjene su prilagodbe za troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, troškove manipulacije, utovara i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, popuste i provizije za koje je dokazano da utječu na usporedivost cijena. Ukupne prilagodbe bile su u rasponu od 1 % do 10 % na temelju stvarnih vrijednosti koje su prijavili tajvanski proizvođači izvoznici i koje su potvrđene na licu mjesta. To su vrijednosti koje su tajvanska društva prijavila za relevantne stavke troškova i koje su im obznanjene u odgovarajućim objavama za provjeru.

                  (92)

                  Napominje se da je u izračunu Komisija odbila prihvatiti prilagodbu za konverziju valute koju je tražila jedna zainteresirana strana. Ta je strana tražila da Komisija primijeni tečaj na dan plaćanja umjesto tečaja na dan izdavanja računa. Osnovna uredba navodi da se inače datum računa primjenjuje za utvrđivanje tečaja, ali da se u iznimnim situacijama može primijeniti raniji datum (primjerice datum ugovora). Međutim, Osnovna uredba ne pruža pravni temelj za uporabu datuma nakon datuma računa. Razlog tomu je taj da je na dan računa cijena fiksna i društvo više ne može odlučiti hoće li je primijeniti damping ili ne. U svakom slučaju, čak i kad je moguća uporaba kasnijeg datuma, quod non, kao što je već objašnjeno u privremenoj objavi, podnositelj zahtjeva nije pokazao postojanje dodatnog uvjeta, odnosno kontinuirane promjene tečaja.

                  (93)

                  Kako je propisano člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe, za svako društvo koje surađuje ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda.

                  (94)

                  Na temelju toga, ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

                              Društvo

                              Utvrđena dampinška marža (%)

                              King Lai Hygienic Materials Co., Ltd.

                              0,0

                              Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd.

                              5,1

                  (95)

                  Za proizvođače koji ne surađuju, Komisija se oslanja na dostupne činjenice u skladu s člankom 18. stavkom 6. Osnovne uredbe. Nesuradnja omogućava dotičnim proizvođačima izvoznicima da ne dijele svoje specifične podatke društva na temelju kojih se njihovo stvarno izvozničko ponašanje može ocijeniti i obvezuje Komisiju da upotrijebi najbolje dostupne činjenice. Komisija, u svojoj praksi donošenja odluka, u tu svrhu razlikuje istrage u kojima je suradnja visoka (tj. iznad 80 % prijavljenih izvoza u Uniju) i situacija u kojima je suradnja niska (80 % i manje suradnje). U ovom slučaju, razina suradnje bila je značajno ispod 80 %. U takvoj situaciji, Komisija smatra da najviša dampinška razina proizvođača koji surađuju ne sadržava dobru procjenu dampinške razine proizvođača koji ne surađuju, iz sljedećeg razloga: treba sumnjati da je jedan od razloga zbog kojeg mnogi proizvođači odlučuju nesurađivati taj da su svjesni da bi njihove dampinške razine bile znatno više od onih kod proizvođača koji surađuju. Činjenica da je, u sadašnjem slučaju, suradnja povučena tijekom ispitnog postupka podržava ovo shvaćanje. Stoga Komisija smatra da se dampinška stopa proizvođača koji ne surađuju najbolje odražava na razini najviše dampinške marže utvrđene za reprezentativnu vrstu proizvoda u smislu obujma, odnosno više od 10 % izvoza u Uniju, za proizvođača izvoznika koji surađuje za kojeg je utvrđeno da provodi damping.

                  (96)

                  Nakon prilagodbe troškova prodaje, općih i administrativnih troškova korištenih za izračun dampinške marže za tajvanskog proizvođača izvoznika koji surađuje, kako je opisano u uvodnoj izjavi 86., dampinška marža na razini države, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 12,1 %.

                  (97)

                  Nakon konačne objave, podnositelj prituže je s time u vezi tvrdio da bi se preostala pristojba za Tajvan trebala temeljiti na pritužbi i iznositi 34,8 %. Podnositelj pritužbe tvrdio je da većina tajvanskih proizvođača predmetnog proizvoda namjerno nije surađivala u postupku kako Komisija ne bi mogla koristiti podatke o njihovoj domaćoj prodaji za izračun uobičajene vrijednosti. Stoga podnositelj pritužbe smatra da bi se izračun uobičajene vrijednosti iz pritužbe, koji se temeljio na domaćim cijenama u Tajvanu, trebao upotrijebiti kao najbolji raspoloživi podatak.

                  (98)

                  Kao odgovor na navedeno Komisija je napomenula da u svojem izračunu preostale pristojbe za Tajvan koristi najbolje raspoložive podatke na temelju podataka koji s prikupljeni i provjereni u ispitnom postupku. Ta je tvrdnja je stoga odbijena.

            3.2.   Narodna Republika Kina

      3.2.1.   Analogna zemlja

                  (99)

                  U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije dodijeljen MET utvrdit će se na temelju cijena ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržištem („analogna zemlja”). Nijedan od proizvođača izvoznika koji surađuju nije zatražio tretman tržišnoga gospodarstva.

                  (100)

                  Podnositelj pritužbe predložio je SAD kao potencijalnu analognu zemlju. Osim toga, prema dostupnim podacima, proizvodnja istovjetnog proizvoda prisutna je u nekoliko drugih zemalja diljem svijeta kao što su Brazil, Indija, Japan, Malezija, Koreja, Švicarska i Tajland. Te zemlje su sve smatrane potencijalnim analognim zemljama.

                  (101)

                  Sa svim je poznatim proizvođačima (52) istovjetnog proizvoda u prethodno navedenim zemljama kontaktirano, ali nijedan nije surađivao. Samo se jedno malezijsko društvo složilo da će surađivati, ali nije dostavilo dovoljno podataka. Društvo nije moglo dostaviti podatke po PCN-u u vezi s troškovima i domaćim cijenama. Stoga se njegovi nedovoljni podaci nisu mogli upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti. Nadalje, navodi se da je dotično malezijsko društvo odbilo provjeru dostavljenih podataka na licu mjesta.

                  (102)

                  U kasnijoj fazi javio se švicarski proizvođač, kao potencijalni analogni proizvođač i složio se da će surađivati. Društvo je predalo zahtijevani odgovor na upitnik koji je provjeren na licu mjesta. Ipak, zbog prilično ograničenog raspona vrsti proizvoda koje je proizvelo to društvo u usporedbi sa širokim rasponom vrsti proizvoda koje u Uniju izvoze kineski proizvođači izvoznici u Uniju, Komisija je odlučila da podaci koje je dostavilo švicarsko društvo neće biti odgovarajući za određivanje uobičajene vrijednosti za kineske proizvođače izvoznike. Zbog toga se navodi da je samo 4,6 % vrsti proizvoda koje u Uniju izvoze kineski proizvođači koji obuhvaćaju 4,2 % obujma kineskog izvoza izravno odgovaralo vrstama proizvoda koje proizvodi švicarski proizvođač. U slučaju Tajvana, konačno upotrijebljenog kao analogna zemlja, razina izravnog slaganja s vrstama proizvoda koje u Uniju izvoze kineski proizvođači bila je 7,7 % za broj vrsti proizvoda i 11,1 % za obujam izvoza.

                  (103)

                  U toj situaciji, Komisija je odlučila upotrijebiti drugu zemlju podložnu ispitnom postupku, tj. Tajvan, kao analognu zemlju unatoč argumentima koje su u početku predstavili podnositelji zahtjeva kada su tvrdili da tajvanska društva najviše proizvode vrste priključaka koje se temelje na zavarenim cijevima kao sirovini (za razliku od kineskih proizvođača, koji najviše upotrebljavaju bešavne cijevi). Isti argument iznijeli su i kineski proizvođači izvoznici. S druge strane CCCMC u svom podnesku nakon privremene objave smatrao je da bi podaci o tajvanskim troškovima proizvodnje više odgovarali za temelj izračuna uobičajene vrijednosti od podataka proizvođača Unije koje je Komisija također smatrala alternativom u privremenoj objavi.

                  (104)

                  Tajvan se smatrao odgovarajućim kao analogna zemlja zato što su, suprotno onome što su podnositelji zahtjeva tvrdili i bez obzira na različitu uporabu sirovina, dostavljeni podaci dozvolili odgovarajuću metodologiju primjene troškova u odnosu na različite karakteristike kodiranja proizvoda. Nadalje, razina konkurentnosti na tajvanskom tržištu visoka je s obzirom da postoji najmanje 10 domaćih proizvođača predmetnog proizvoda i to se također odražava u snažnoj prisutnosti uvoza različitog podrijetla, u situaciji u kojoj je razina carinskih pristojbi je umjerena (7,5 % do 10 %).

                  (105)

                  Iz prethodno navedenih razloga, Komisija je odlučila upotrijebiti Tajvan kao analognu zemlju za NRK.

                  (106)

                  Nakon konačne objave, CCCMC i dva kineska proizvođača izvoznika tvrdili su odabir Tajvana kao analogne zemlje nije prikladan jer su podaci o troškovima proizvodnje dobiveni od samo jednog tajvanskog društva koje nije imalo domaće prodaje. Predmetne strane također su tvrdile da je razina podudaranja usporedivih proizvoda bila preniska. Tvrdnju o niskoj razini podudaranja usporedivih proizvoda iznio je i jedan uvoznik iz Unije. Potonje društvo je tvrdilo da se Kina ne može usporediti s Tajvanom jer te dvije zemlje imaju različiti indeks društvenog razvoja („HDI”) i BDP po stanovniku.

                  (107)

                  U pogledu tih tvrdnji, podsjeća se da odluka WTO-a (7) upućuje na to da bi za sve vrste proizvoda koje izvoze kineski proizvođači izvoznici trebala biti dodijeljena uobičajena vrijednost. Komisija smatra da su podaci dobiveni na razini jednog proizvođača izvoznika iz analogne zemlje dovoljni kao osnova za ostale vrste proizvoda, jer poznate vrste omogućuju izračun za vrste proizvoda koje nedostaju. Prisutnost samo jednog takvog proizvođača izvoznika ni u kojem slučaju nije iznimka ili nova praksa. Nadalje, Osnovnom uredbom je predviđeno da se uobičajena vrijednost može izračunati na temelju troška proizvodnje, bez podataka o domaćoj prodaji. Kao drugo, podsjeća se da visina HDI-ja i BDP-a nisu čimbenici koji se uzimaju u obzir pri utvrđivanju je li analogna zemlja prikladna. Pri utvrđivanju prikladne analogne zemlje Komisija postupa kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 104. Navedena je tvrdnja stoga odbijena.

                  (108)

                  Naposljetku, CCCMC i dva kineska proizvođača izvoznika povukli su pitanje o navodnom ozbiljnom proceduralnom propustu na temelju činjenice da Komisija dampinške marže za kineske proizvođače na temelju odredbi Osnovne uredbe o zemljama bez tržišnoga gospodarstva. Strane su tvrdile da zakonske ovlasti za primjenu metodologije zemlje bez tržišnoga gospodarstva za izračun uobičajene vrijednosti za kineske proizvođače izvoznike istječu 11. prosinca 2016. Stoga predmetne strane smatraju da je Komisija na temelju propisa WTO-a obvezna za sve konačne antidampinške mjere donesene nakon tog datuma, što će biti slučaj u ovom postupku, primijeniti standardnu metodologiju izračuna dampinga.

                  (109)

                  S tim u vezi Komisija navodi da nema diskrecijsko pravo odlučivati o primjeni ili neprimjeni postojećih pravila kako su utvrđena u Osnovnoj uredbi. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

            3.2.2.   Uobičajena vrijednost

                  (110)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 103., uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike iz NRK-a utvrđena je na temelju izračunane vrijednosti u analognoj zemlji, u ovom slučaju Tajvanu, u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

                  (111)

                  Nadalje, zbog nepostojanja domaće prodaje istovjetnog proizvoda u Tajvanu, uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. i 6. Osnovne uredbe tako što su prosječnom trošku proizvodnje predmetne vrste proizvoda pridodani troškovi prodaje i opći i administrativni troškovi nastali te dobit ostvarena na tajvanskom tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                  (112)

                  Kao temelj utvrđivanja troškova proizvodnje, Komisija je upotrijebila podatke jednog od tajvanskih proizvođača koji surađuju (Ta Chen). Treba napomenuti da je drugi tajvanski proizvođač koji surađuje (King Lai) imao vrlo ograničen obujam proizvodnje predmetnog proizvoda u razdoblju ispitnog postupka i ta je proizvodnja bila povezana s visoko specijaliziranim vrstama proizvoda. U tom malom dijelu njihove proizvodnje, koja se dalje smatra predmetnim proizvodom, King Lai proizvodi proizvode koji se mogu smatrati priključcima niske hrapavosti, ali s dodatnom površinskom obradom kojom se njihova hrapavost površine podiže iznad 0,8 mikrometara te se stoga u skladu s definicijom iz uvodne izjave 47. smatra predmetnim proizvodom. Ti priključci imaju vrlo visoke troškove proizvodnje i njihovo uzimanje u obzir iskrivilo bi izračune. Nadalje, te vrste proizvoda u EU ne izvoze kineski proizvođači iz uzorka (iako bi mogli biti obuhvaćeni njihovim PCN-ovima s obzirom da hrapavost nije jedan od parametara izračuna PCN-a). Stoga je Komisija smatrala da podaci o troškovima proizvodnje tog društva nisu odgovarajući za izračun uobičajene vrijednosti za kineske proizvođače.

                  (113)

                  U vezi s izračunom uobičajene vrijednosti jedan uvoznik iz Unije tvrdio je da se troškovi proizvodnje tajvanskog društva King Lai ne mogu koristiti kao osnova za izračun uobičajene vrijednosti za kinesko društvo, jer King Lai proizvodi drukčiji proizvod koji se ne može smatrati industrijskim priključkom, te da to podrazumijeva i drukčiji način proizvodnje i raspon dobiti.

                  (114)

                  Kao odgovor na tu tvrdnju naglašava se da Komisija nije koristila nikakve podatke o troškovima proizvodnje društva King Lai za usporedbu s drugim društvima. Za izračun uobičajene vrijednosti drugih društava Komisija je koristila samo troškove prodaje i opće i administrativne troškove te profit društva King Lai koji se odnose na istu opću kategorije proizvoda koji se prodaje na domaćem tržištu, u skl adu s člankom 2. stavkom 6. točkom c. Osnovne uredbe. Također se podsjeća da su troškovi prodaje i opći i administrativni troškovi korišteni za te izračune prilagođeni kako bi se u obzir uzele razlike između proizvoda koje proizvodi King Lai i proizvoda drugih društava. U pogledu korištene dobiti naglašava se da dobit nije bila drukčijeg raspona (1 %–5 %) od onog drugih društava.

                  (115)

                  Isti uvoznik iz Unije također je tvrdio da je drugi tajvanski proizvođač, Ta Chen, čiji su troškovi proizvodnje korišteni kao osnova za izračun uobičajene vrijednosti kineskih proizvođača izvoznika, veliko i integrirano drušvo koje je kao takvo u mogućnosti „optimizirati troškove”. Stoga se predmetno društvo ne može uspoređivati s malim kineskim tvornicama.

                  (116)

                  U tom je pogledu Komisija podsjetila da troškovi proizvodnje kineskih proizvođača nisu bili uključeni u analizu u postupku jer nijedan od kineskih proizvođača nije zatražio tretman tržišnoga gospodarstva. Svejedno treba istaknuti da navodno „optimizirani troškovi” tajvanskog proizvođača mogu dovesti samo do niže izračunane uobičajene vrijednosti te time do nižih dampinških marži za kineske proizvođače izvoznike.

                  (117)

                  Uzimajući u obzir da se u Tajvanu može utvrditi samo ograničeni broj vrsta proizvoda koje u Uniju izvoze kineski proizvođači izvoznici iz uzorka, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost ostalih vrsta proizvoda na temelju troškova proizvodnje najsličnijih vrsta proizvoda proizvedenih u Tajvanu kako bi ostvarila cjelovita i pravedna usporedba, na temelju troškova proizvodnje koji su prilagođeni za:

                              (a)

                              razlike u korištenim sirovinama – na temelju provjerenih podataka o troškovima industrije Unije, pri čemu su priljučci proizvedeni od bešavnih cijevi između 2,12 i 2,97 puta skuplji za proizvodnju od onih napravljenih od zavarenih cijevi;

                              (b)

                              razlike u razredu čelika – na temelju provjerenih podataka industrije Unije, pri čemu je prilagodba za trošak razreda čelika provedena na temelju troška najmanje skupih razreda čelika koji se upotrebljavaju za priključke u čijoj se proizvodnji kao sirovina koriste zavarene cijevi; ta prilagodba iznosi od 1,49 do 3,60 puta ovisno o korištenim razredima čelika.:

                              (c)

                              razlike u oblicima – na temelju uočenih razlika u cijenama prodajnih transakcija kineskih izvoznika, pri čemu se koljeno smatra najosnovnijim oblikom, a drugi oblici (T-komad, redukcije, kape i specijalni oblici) su između 1,08 i 1,74 puta skuplji.

                  (118)

                  CCCMC je u svom podnesku nakon privremene objave predložio alternativnu osnovu za prilagodbu točaka a) i b) i u tom pogledu je predočio podatke s kineskih tržišta. Međutim, ti podaci su kao prvo neprovjereni i kao drugo dolaze iz zemlje bez tržišnoga gospodarstva. Stoga bi se njihovom uporabom negirala metodologija analogne zemlje za izračun uobičajene vrijednosti. Stoga je ta tvrdnja CCCMC-a odbijena.

                  (119)

                  Nakon konačne objave CCCMC i dva kineska proizvođača izvoznika tvrdili su da nije primjereno prilagođavati tajvanske podatke o troškovima na temelju podataka o troškovima industrije Unije. Predmetne strane uputile su na uobičajenu praksu u Uniji u kojoj to u prošlim predmetima nije učinjeno.

                  (120)

                  Kako je prethodno spomenuto, prijašnja praksa u EU-u preispitana je u skladu s odlukom WTO-a iz uvodne izjave 107. Za izračun uobičajene vrijednosti za vrste proizvoda koje nedostaju Komisija se oslanjala na tajvanske podatke o troškovima te je utvrđene i provjerene troškove prilagodila primjenom razmjernih prilagodbi utvrđenih na razini troška proizvodnje industrije Unije. CCCMC nije potkrijepio zašto to smatra neprimjerenim i/ili predložio alternativni pristup.

                  (121)

                  Nakon objave dodatnih podataka CCCMC i dva kineska proizvođača izvoznika ponovili su svoj prigovor na uporabu podataka industrije Unije za prilagodbu troškova proizvodnje korištenih za izračun uobičajene vrijednosti vrsta proizvoda koje nedostaju. Stranke su naglasile da Komisija nije dostavila dokaze kojima se potvrđuje da bi razlike u troškovima sirovina na tržištu EU-a bile na istoj razini kao na tržištu Tajvana. Nadalje, strane su ponovile svoju tvrdnju da bi Komisija za spomenutu prilagodbu prodajnih cijena mogla koristiti razlike u kineskim izvoznim cijenama bešavnih i zavarenih priključaka s obzirom na to da prodajne cijene „u određenoj mjeri odražavaju kretanje razlika u troškovima proizvodnje”.

                  (122)

                  Kao odgovor na navedene tvrdnje u prvom se redu naglašava da Komisija nije mogla usporediti stupanj prilagodbe podataka s tajvanskog tržišta za vrste cijevi koje su korištene kao sirovina ili razrede čelika jer tajvanski proizvođači čiji su troškovi proizvodnje korišteni kao osnova za izračun uobičajene vrijednosti jednostavno nisu upotrebljavali određene vrste sirovina. To je bio glavni razlog zašto je Komisija uopće razmatrala tražiti podatke o troškovima koji nedostaju izvan tržišta analogne zemlje. Kao drugo, u vezi s upotrebom kineskih cijena, naglašava se da u ovom postupku nijedan kineski proizvođač izvoznik nije zatražio tretman tržišnoga gospodarstva. Stoga kineski troškovi proizvodnje nisu bili dostupni te nisu analizirani. Komisija stoga ne može donijeti zaključak o tome „u kojoj mjeri” razlike u prodajnim cijenama odražavaju razlike u troškovima proizvodnje različitih vrsta priključaka (8). Nadalje, čak i kada bi se mogli donijeti, takvi bi se zaključci odnosili na troškove proizvodnje u zemlji bez tržišnoga gospodarstva. Stoga su navedene tvrdnje odbijene.

                  (123)

                  Navedene zainteresirane strane nadalje su dovele u pitanje prilagodbu pri čemu su priključci proizvedeni od bešavnih cijevi 2,12 do 2,97 puta skuplji za proizvodnju od onih napravljenih od zavarenih cijevi. Upućuju na nepotkrijepljenu tvrdnju CCCMC-a iznesenu nakon privremene objave o razinama cijena, pri čemu se navodi da je razlika između zavarenih i bešavnih cijevi manje od 30 % cijene zavarenih cijevi.

                  (124)

                  U tom se pogledu napominje da se prilagodba koju ju provela Komisija temelji na uočenoj razlici u troškovima priključaka proizvedenih od bešavnih cijevi i priključaka proizvedenih od zavarenih cijevi, a ne na razlici u cijeni između samih zavarenih cijevi i bešavnih cijevi. Treba napomenuti i da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije zatražio tretman tržišnoga gospodarstva. Kineski proizvođači izvoznici stoga nisu dostavili nikakve podatke o troškovima proizvodnje niti su to učinili kada su doveli u pitanje troškove i razlike koje je utvrdila Komisija. Štoviše, standardni cjenici još su više udaljeni od utvrđenih troškova i cijena jer ne prikazuju stvarno primijenjene cijene, a još manje razine troškova.

                  (125)

                  U potporu svojim tvrdnjama zainteresirane strane dostavile su analizu razlika na temelju razina cijena proizvođača Zhejiang Good i Zhejiang Jndia te su na temelju toga zaključile da bi važeća prilagodba cijene trebala biti od 0,43 do 1,70, odnosno od 0,64 do 1,80.

                  (126)

                  Osim činjenice da se navedeni rasponi odnose na cijene, a ne na troškove, činjenica da se priključci proizvedeni od zavarenih cijevi ponekad prodaju po višim cijenama od priključaka proizvedenih od bešavnih cijevi ne potvrđuje da bi troškovi trebali biti viši. Navedene razine cijena prije ilustriraju potpuno nepostojane ekonomske veze između troškova i cijena navedenih u ponudi naručiteljima, ili to može značiti da su drugi čimbenici odigrali ulogu, na primjer veličina narudžbe. Radi zaštite povjerljivosti podataka Komisija ne može objaviti konkretne iznose, ali može otkriti dodatne činjenične podatke, pri čemu je provedena sljedeća prilagodba s priključaka proizvedenih od zavarenih cijevi na priključke proizvedene od bešavnih cijevi za potrebe usporedbe prema opisu PCN-a:

                              s W1 na S1

                              2,97

                              s W2 na S2

                              2,21

                              s W3 na S3

                              2,14

                              s W4 na S4

                              2,12.

                        Za izračun vrsta proizvoda koje su izvezli kineski proizvođači izvoznici nisu bile potrebne druge pretvorbe vrijednosti.

                  (127)

                  Komisija je nadalje izvršila prilagodbe na način da je trošak najmanje skupog razreda čelika W1 pretvorila u druge razrede i/ili druge razrede od bešavnih cijevi, pri čemu su ponovno korišteni podaci o troškovima proizvodnje industrije Unije. Komisija ni u ovom slučaju ne može objaviti konkretne iznose radi zaštite povjerljivih podataka, ali može navesti daljnje činjenične podatke

                              s W1 na S2

                              3,14

                              s W1 na S3

                              3,60

                              s W1 na S4

                              3,16

                              s W1 na W3

                              1,69

                              s W1 na W4

                              1,49.

                        Za izračun vrsta proizvoda koje su izvezli kineski proizvođači izvoznici nisu bile potrebne druge pretvorbe vrijednosti.

                  (128)

                  Komisija želi naglasiti i to da u svojim primjedbama u vezi s ovim faktorima prilagodbe zainteresirane strane ne upućuju na razine cijena obaju kineskih proizvođača izvoznika kao što su to učinile za druge prilagodbe, najvjerojatnije stoga što iznosi ne dovode u pitanje Komisijinu metodologiju.

                  (129)

                  U pogledu razlika u obliku, prilagodbe su provedene na temelju podataka o prodajnim cijenama četiriju proizvođača izvoznika iz uzorka, koji su sveobuhvatniji od podataka dvaju proizvođača koji zastupaju kineske zainteresirane strane.
                  Uzevši kao osnovu razinu cijena koljena, dobiveni su sjedeći postoci:

                              T-komadi

                              1,08

                              Redukcije

                              1,22

                              Kape

                              1,29

                              Ostali oblici

                              1,74.

                  (130)

                  U sljedećem koraku izračuna uobičajene vrijednosti Komisija je prilagodila troškove proizvodnje izračunane u skladu s uvoznim izjavama (112) do (117) dodavanjem troškova prodaje i općih i administrativnih troškova i dobiti. Zbog nepostojanja domaće prodaje istovjetnog proizvoda obaju tajvanskih proizvođača koji surađuju i nepostojanja prodaje iste opće kategorije proizvoda jednog od njih (Ta Chen), morao se primijeniti članak 2. stavak 6. točka c. Osnovne uredbe. U tu je svrhu u izračunu uobičajene vrijednosti Komisija koristila iznose troškova prodaje i općih i administrativnih troškova te dobiti dobivene od drugog tajvanskog društva koje surađuje (King Lai) – jedini dostupni i provjereni podaci koji se odnose na prodaju iste opće kategorije proizvoda na tajvanskom tržištu.

                  (131)

                  Trebalo bi napomenuti da su troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi korišteni za izračun uobičajene vrijednosti za kineske proizvođače izvoznike prilagođeni (smanjeni), s obzirom na to da je potvrđeno da tri kineska proizvođača iz uzorka također proizvode i prodaju uglavnom standardne proizvode, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 86. Stoga je konačna razina prilagodbe uobičajene vrijednosti za troškove prodaje i opće i administrativne troškove i dobit jednaka onoj navedenoj u toj uvodnoj izjavi.

                  (132)

                  U pogledu prilagodbe troškova prodaje i općih i administrativnih troškova dva kineska proizvođača izvoznika i CCCMC u svojem se podnesku nakon konačne objave slažu da su potrebna smanjenja pri određivanju troškova prodaje i općih i administrativnih troškova korištenih za izračun uobičajene vrijednosti Razlog je taj što tajvanski izvoznik čiji su podaci za to korišteni ne proizvodi standardni proizvod. Te strane istodobno dovode u pitanje pravilnosti ocjene Komisije u pogledu iznosa tog smanjenja.

                  (133)

                  S tim se u vezi napominje da su prilagodbe učinjene na temelju usporedbe opće strukture troškova prodaje i općih i administrativnih troškova tajvanskog društva King Lai i drugog tajvanskog društva Ta Chen. Ovaj je pristup odabran zato što je King Lai bio jedino društvo koje je imalo domaću prodaju u Tajvanu (Ta Chen nije imao domaće prodaje predmetnog proizvoda niti drugog proizvoda iz iste opće kategorije proizvoda). Prilagodbe su opravdane stoga što je prvo društvo proizvođač visokosofisticiranog specijalnog proizvoda, dok drugo društvo proizvodi standardne proizvode (tako da se neki dijelovi njihovih troškova prodaje i općih i administrativnih troškova evidentno razlikuju). Na temelju ove usporedbe Komisija je od troškova prodaje i općih i administrativnih troškova društva King Lai oduzela troškove istraživanja i razvoja i dio troškova rada povezanih s odjelom kontrole kvalitete. U ostalim kategorijama troškova prodaje i općih i administrativnih troškova nije bilo drugih znatnih razlika između ta dva društva. Treba istaknuti da je u ovoj prilagodbi Komisija oduzela dvije cijele kategorije spomenutih troškova prodaje i općih i administrativnih troškova. Komisija je stoga pri odobravanju ove prilagodbe primijenila konzervativni pristup, što je uzrokovalo nižu umjesto više prilagodbe.

                  (134)

                  Zainteresirane strane nadalje tvrde da Komisija nije napravila usporedbu strukture troškova prodaje i općih i administrativnih troškova između predmetnog tajvanskog društva i kineskih proizvođača izvoznika.

                  (135)

                  U tom se pogledu podsjeća da se s obzirom na to da je Tajvan analogna zemlja trebaju koristiti tajvanski troškovi prodaje i opći i administrativni troškovi koji se odnose na domaću prodaju u Tajvanu. Njihova prilagodba na temelju usporedbe s troškovima prodaje i općim i administrativnim troškovima kineskih proizvođača značila bi da se kao referentni troškovi koriste troškovi iz zemlje bez tržišnoga gospodarstva. Međutim, naglašava se da su kao rezultat prilagodbe koju je poduzela Komisija troškovi prodaje i opći i administrativni troškovi koji su korišteni za izračun uobičajene vrijednosti smanjeni na razinu koja nije neopravdana u usporedbi s troškovima prodaje i općim i administrativnim troškovima društava iz uzorka. Zapravo, dva od tri kineska društva iz uzorka navela su više troškove prodaje i opće i administrativne troškove od onih korištenih za izračun uobičajene vrijednosti.

            3.2.3.   Izvozna cijena

                  (136)

                  Proizvođači izvoznici koji surađuju izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem nepovezanih trgovinskih društava koji se nalaze izvan Unije.

                  (137)

                  Izvozne cijene utvrđene su na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena za predmetni proizvod pri prodaji za izvoz iz zemlje izvoznika, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

            3.2.4.   Usporedba i dampinške marže

                  (138)

                  Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođača izvoznika koji surađuju uspoređene su na temelju cijena franko tvornica.

                  (139)

                  Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe izvršene su odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena.

                  (140)

                  Na temelju toga učinjene su prilagodbe za troškove prijevoza, prekooceanskog tereta i osiguranja, rukovanje, utovar i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, popuste i provizije u svim slučajevima u kojima se pokazalo da utječu na usporedivost cijena. Ukupne prilagodbe bile su u rasponu od 5 % do 16 % na temelju stvarnih vrijednosti koje su prijavili i na licu mjesta provjerili kineski proizvođači izvoznici. Te su brojke one koje su prijavljene za relevantne stavke troška kineskih društava i navedene su im za provjeru u određenim objavama.

                  (141)

                  Kina provodi politiku samo djelomičnog povrata PDV-a nakon izvoza i u ovom se slučaju povrat ne ostvaruje na 8 % PDV-a. Kako bi se osiguralo da uobičajena vrijednost bude izražena s istom razinom oporezivanja kao izvozna cijena, uobičajena vrijednost prilagođena je na način da je uvećana za onaj dio PDV-a naplaćenog na izvoz bešavnih cijevi velikog promjera koji nije vraćen kineskim proizvođačima izvoznicima (9).

                  (142)

                  Na spomenutu su prilagodbu CCCMC i dva kineska proizvođača izvoznika iznijeli primjedbe u svojim podnescima nakon konačne objave. Predmetne stranke prihvatile su načelo da treba napraviti korekciju za PDV koji nije vraćen nakon izvoza. Međutim, s obzirom na to da je uobičajena vrijednost znatno viša od izvozne cijene, zainteresirane strane tvrde da bi trebalo provesti prilagodbu izvozne cijene od 8 % navodeći pritom odsustvo tretmana tržišnoga gospodarstva i više dampinške marže.

                  (143)

                  U tom se pogledu napominje da je Komisija prilagodila uobičajenu vrijednost u skladu s presudom Općeg suda u predmetu T-423/09. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

                  (144)

                  Kako je propisano člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe, za svako društvo koje surađuje ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda.

                  (145)

                  Na temelju toga, ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

                              Društvo

                              Utvrđena dampinška marža (%)

                              Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

                              55,3

                              Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd.

                              48,9

                              Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd. (*1)

                              30,7

                              Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd. (*1)

                              30,7

                              Ponderirani prosjek

                              41,9

                  (146)

                  Ponderirana prosječna dampinška marža primjenjuje se na kineske proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu u uzorku.

                  (147)

                  U vezi s time jedan uvoznik iz Unije u svojem je podnesku nakon konačne objave tvrdio da je razlika između dampinške marže izračunane za tajvansko društvo King Lai (0 %) i njegovo povezano društvo u Kini (41.9 %) neutemeljena s obzirom na to da ta dva društva proizvode iste vrste priključaka koje su isključene iz opsega proizvoda.

                  (148)

                  Kao odgovor na navedeno u prvom se redu naglašava da za tajvansko društvo King Lai nije određena dampinška marža od 0 % zašto što proizvodi priključke koji su isključeni iz opsega proizvoda kako se čini da to shvaća ovaj uvoznik iz Unije. Proizvodi koji su isključeni iz opsega proizvoda nisu uzeti u obzir pri izračunima dampinške marže za King Lai. Međutim, to je društvo proizvodilo i izvozilo u Uniju i malu količinu proizvoda koji pripadaju opsegu proizvoda iz ovog ispitnog postupka. Stoga je za to društvo bilo potrebno izračunati dampinšku maržu, za koju je utvrđeno da je negativna. S druge strane, King Lai u Kini nije bio uključen u uzorak te stoga za to društvo nije izračunana pojedinačna dampinška marža. Tom je društvu stoga određena ponderirana prosječna dampinška marža kineskih društava iz uzorka. Bez obzira na to, na proizvod koji nije obuhvaćen opsegom proizvoda iz ovog ispitnog postupka ne primjenjuje se dampinška pristojba. Stoga, ako je točno da King Lai u Kini u EU izvozi proizvod koji nije obuhvaćen opsegom proizvoda iz ovog ispitnog postupka, on neće podlijegati antidampinškim pristojbama pri uvozu.

                  (149)

                  Zbog slabe suradnje kineskih proizvođača izvoznika te u skladu s argumentima iz uvodne izjave 95., dampinška marža za NRK na razini države utvrđena je u visini najviše dampinške marže utvrđene za reprezentativnu vrstu proizvoda u smislu obujma za proizvođača izvoznika koji surađuje za kojeg je utvrđeno da provodi damping.

                  (150)

                  Na temelju toga, dampinška marža na razini države, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 64,9 %.

            3.2.5.   Zahtjevi za individualno ispitivanje

                  (151)

                  U ovom je postupku pet kineskih proizvođača izvoznika koji nisu bili uključeni u uzorak zatražilo individualno ispitivanje. Uzimajući u obzir veliki broj prijava, Komisija je zaključila da bi prihvaćanje bilo kojeg od tih zahtjeva predstavljano neopravdano veliko opterećenje kojim bi se ugrozio pravovremeni završetak postupka. U vezi s time se navodi da bi se prihvaćanjem zahtjeva predmetnih društava broj društava koji bi tražili izračun pojedinačne dampinške marže više nego udvostručio s obzirom na to da se prvobitni uzorak sastojao od četiri proizvođača izvoznika. Dalje se navodi da su neki podnositelji zahtjeva za individualno ispitivanje dio grupe. Prema prvim odgovorima predmetnih društava (obrasci za odabir uzorka), individualno ispitivanje zahtijevalo bi analizu i provjeru odgovora na upitnik barem sedam društava.

            4.   ŠTETA

      4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje Uniji

                  (152)

                  Na temelju dostupnih podataka dobivenih od podnositelja pritužbe te podataka iz ispitnog postupka, tijekom razdoblja ispitnog postupka istovjetni je proizvod proizvodilo najmanje 16 proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe te će se dalje u tekstu navoditi kao „industrija Unije”.

                  (153)

                  Ukupna proizvodnja Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka procijenjena je na oko 8 270 tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju provjerenih odgovora na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak te procijenjenih podataka koje je dostavio podnositelj pritužbe. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 11. do 13., za utvrđivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije proveden je odabir uzorka.. Proizvođači iz Unije odabrani u uzorak činili su približno 43 % ukupne procijenjene proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

                  (154)

                  Jedna je strana zatražila objašnjenje o tome zašto se ukupna proizvodnja Unije u razdoblju između privremene objave i konačne objave smanjila za 80 tona. U privremenoj objavi ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 8 350 tona. U prethodno navedenoj uvodnoj izjavi navodi se da je ukupna proizvodnja Unije utvrđena u iznosu od približno 8 270 tona. Do razlike je došlo zbog toga što su u privremenoj fazi službe Komisije pogrešno procijenile obujam jednog od proizvođača iz Unije koji nije uključen u uzorak. Taj je proizvođač iz Unije prestao s proizvodnjom tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga je njegova proizvodnja iznova izračunana uzevši u obzir činjenicu o zatvaranju njegove proizvodnje. Komisija je potvrdila da je u razdoblju ispitnog postupka ukupna proizvodnja Unije procijenjena na približno 8 270 tona.

                  (155)

                  S obzirom da društva u uzorku čini samo jedan proizvođač i jedna grupa društava, svi podaci koji se odnose na mikropokazatelje morali su biti prikazani u obliku indeksa radi zaštite povjerljivosti podataka u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe.

            4.2.   Potrošnja u Uniji

                  (156)

                  Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju ukupnog procijenjenog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i ukupnog obujma uvoza predmetnog proizvoda u Uniju.

                  (157)

                  Obujam prodaje industrije Unije istovjetnog proizvoda procijenjen je na temelju stvarnih provjerenih podataka koje su dostavili proizvođači u uzorku u svojim odgovorima na upitnik i, za proizvođače koji ne surađuju, podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

                  (158)

                  Kao što je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 47. predmetni proizvod svrstava se u dvije oznake KN: ex 7307 23 10 i ex 7307 23 90. Međutim, te dvije CN šifre uključuju ne samo predmetni proizvod već i proizvode izvan područja primjene ovog ispitnog postupka. Stoga je obujam uvoza koji ne ulazi u opseg ovog ispitnog postupka trebalo oduzeti od ukupnog obujma uvoza registriranog pod spomenutim oznakama KN.

                  (159)

                  Podnositelj zahtjeva procijenio je obujam uvoza predmetnog proizvoda za sva podrijetla na temelju svojih saznanja o tržištu. U vezi s predmetnim zemljama smatrao je da su proizvodi iz ispitnog postupka činili veliku većinu obujma prijavljenog pod prethodno spomenutim dvjema oznakama KN za NRK (90 %) i Tajvan (100 %).

                  (160)

                  Kako bi provjerila tu procjenu, Komisija je upotrijebila podatke koje je primila tijekom prethodnog ispitnog postupka vezanog uz priključke od nehrđajućeg čelika koji je započelo 10. studenoga 2012. Taj je ispitni postupak obuhvaćao sve proizvode klasificirane u te dvije oznake KN uključujući predmetni proizvod iz ovog ispitnog postupka. Iz provedene analize čini se da bi barem 22,3 % proizvoda koje su kineski proizvođači izvoznici izvezli pod ovim oznakama KN bilo izvan opsega ovog ispitnog postupka. Za Tajvan je potvrđen postotak koji je dostavio podnositelj zahtjeva, tj. 100 %.

                  (161)

                  U slučaju NRK-a, Komisija je odlučila prilagoditi obujme prodaje na temelju najkonzervativnijeg omjera, tj. 22,3 %.

                  (162)

                  Štoviše, potrošnja je dalje prilagođena za obujam prirubnih priključaka/priključaka niske hrapavosti (vidjeti odjeljke 2.2.1. i 2.2.2.), oboje je isključeno iz predmetnog područja primjene ispitnog postupka. Uvezeni obujam procijenjen je na temelju odgovora na upitnik o uzorkovanju na približno150 tona za NRK i 20 tona za Tajvan. Stoga su te količine oduzete od procijenjenog obujma uvoza iz NRK-a i Tajvana. Za industriju Unije, ispitnim se postupkom otkrilo da obujam koji je proizveden i prodan od ovih isključenih vrsta proizvoda nije značajan.

                  (163)

                  Na temelju toga, potrošnja Unije utvrđena je na sljedeći način:

                     Tablica 1.

                     Potrošnja u Uniji (u tonama)

                              2012.

                              2013.

                              2014

                              RIP

                              Ukupna potrošnja u Uniji

                              13 766

                              14 350

                              14 671

                              14 145

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 104

                                 107

                                 103

                                 Izvor: Eurostat, odgovori u okviru uzorkovanja, provjereni odgovori na upitnik i podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

                  (164)

                  Potrošnja u Uniji povećala se za 3 % između 2012. i razdoblja ispitnog postupka.

            4.3.   Uvoz iz dotičnih zemalja

      4.3.1.   Kumulativna ocjena učinaka izvoza iz predmetnih zemalja

                  (165)

                  Komisija je ispitala je li uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja potrebno procijeniti kumulativno, u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe.

                  (166)

                  Dampinške marže utvrđene za uvoz iz NRK-a i Tajvana navedene su u uvodnim izjavama 145. i 94.

                  (167)

                  Uz iznimku društva King Lai, sve su te marže iznad praga de minimis utvrđenog u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 94., obujam nedampinškog uvoza nije bio znatan. U svakom slučaju, nedampinški je uvoz isključen iz ukupnog obujma tajvanskog uvoza predmetnog proizvoda.

                  (168)

                  Obujam uvoza iz svake od predmetnih zemalja nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe. Tržišni udio NRK-a i Tajvana tijekom razdoblja ispitnog postupka bio je 22,9 % odnosno 7,8 %, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 181.

                  (169)

                  Uvjeti tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i istovjetnog proizvoda isto su tako bili slični. Uvezeni proizvodi tržišno su se natjecali međusobno i s predmetnim proizvodom proizvedenim u Uniji. Proizvodi su međusobno zamjenjivi i stavljeni su na tržište Unije usporedivim kanalima prodaje te prodavani sličnim kategorijama krajnjih kupaca.

                  (170)

                  Stoga su ispunjeni svi kriteriji utvrđeni u članku 3. stavku 4. Osnovne uredbe te se uvoz iz predmetnih zemalja ispitao kumulativno za potrebe utvrđivanja štete.

                  (171)

                  Nakon konačne objave nekoliko je strana tvrdilo da Komisija nije dovoljno istražila uvjete tržišnog natjecanja između kineskih i tajvanskih priključaka pri uvozu u Uniju te između uvezenih priključaka i proizvodnje Unije.

                  (172)

                  Na temelju svojih saznanja o tržištu te su strane tvrdile da postoje bitne razlike između priključaka proizvedenih u Kini i onih proizvedenih u Tajvanu i izvezenih u Uniju. Te su strane smatrale da između izvezenih proizvoda nije postojalo tržišno natjecanje zbog fizičkih svojstava proizvoda, mjere u kojoj proizvodi mogu služiti za istu ili sličnu krajnju namjenu te mjere u kojoj potrošači doživljavaju i tretiraju proizvode kao alternativno sredstvo za obavljanje određenih funkcija za zadovoljenje određene potražnje.

                  (173)

                  Te su strane tvrdile da opsežne prilagodbe koje je Komisija poduzela kako bi se donekle postigla usporedivost cijena između kineskih i tajvanskih proizvoda upućuju na postojanje velikih razlika u svojstvima u pogledu sirovina (bešavne cijevi i zavarene cijevi), razreda čelika i proizvodnog procesa. To utječe na cijenu, čime se isključuje njihova međusobna zamjenjivost na tržištu. Osim toga, kretanje cijena upućuje na cjenovno odstupanje tih dvaju podrijetla.

                  (174)

                  Kao prvo, Komisijino je mišljenje da pitanje tržišnog natjecanja između različitih vrsta proizvoda nije odlučujuće za ocjenu štete. Sve dok sve vrste proizvoda čine jedan proizvod, iz razloga navedenog u uvodnim izjavama 43. do 50., nema potrebe za time da se provodi odvojena procjena štete na temelju činjenice da navodno različite vrste proizvoda s aspekta prava o tržišnom natjecanju čine odvojena proizvodna tržišta.

                  (175)

                  Kao drugo, čak i kada bi pitanje stvarnog tržišnog natjecanja između različitih vrsta proizvoda bilo relevantno, Komisija napominje da tvrdnja o nepostojanju tržišnog natjecanja nije poduprta dokazima. Komisija je zapravo utvrdila da predmetni proizvodi koje izvoze kineski proizvođač izvoznik i tajvanski proizvođači izvoznici uistinu međusobno konkuriraju na tržištu Unije. Ti su proizvodi u velikoj mjeri zamjenjivi. Taj zaključak potvrđuje prosječna cijena predmetnog proizvoda. Postoji očigledno preklapanje kada predmetni proizvod proizveden od bešavnih cijevi ima sličnu cijenu kao predmetni proizvod proizveden od zavarenih cijevi (10). U pogledu tržišnog natjecanja s industrijom Unije, ispitnim postupkom je potvrđeno da su proizvođači iz Unije uključeni u uzorak proizvodili ili su mogli proizvoditi sve vrste proizvoda te proizvode od obje sirovine. Te su tvrdnje stoga odbijene te je potvrđena kumulativna analiza učinaka uvoza.

                  (176)

                  Nakon objave dodatnih podataka zainteresirane strane ponovile su svoju tvrdnju da uvoz iz predmetnih zemalja nije trebao biti kumulativno ocijenjen. U vezi s time Komisija napominje da su rezultati isti i kada se tržišno natjecanje između uvoza iz predmetnih zemalja analizira na temelju PCN-a, tj. postoji očigledna cjenovna konkurencija. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

                  (177)

                  Nadalje, te su strane tvrdile da se proizvodnja jednog proizvođača iz Unije prvenstveno sastoji od proizvodnje priključaka od specijalnih razreda nehrđajućeg čelika, dok je 70 % kineske proizvodnje uglavnom od standardnih razreda austenitnog čelika 304 ili 316, što znači da između tih proizvoda ne postoji tržišno natjecanje.

                  (178)

                  U vezi s tim tvrdnjama Komisija je napomenula da je postojanje tržišnog natjecanja između predmetnog proizvoda i istovjetnog proizvoda potvrđeno u ispitnom postupku, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 174., kumulativnom analizom. Osim toga, u pogledu razreda čelika jedan od proizvođača iz Unije koji su uključeni u uzorak doista je proizvodio istovjetni proizvod od standardnih razreda nehrđajućeg čelika, na koji je otpadalo 90 % njegove proizvodnje. Iz toga proizlazi da se kineski proizvodi međusobno izravno tržišno natječu s proizvodima tog proizvođača iz Unije. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

                  (179)

                  S obzirom na to da nisu dostavljene druge primjedbe u vezi s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe, potvrđena je kumulativna ocjena uvoza iz predmetnih zemalja.

            4.3.2.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja

                  (180)

                  Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju Eurostatove baze podataka, saznanja o tržištu podnositelja pritužbe i drugih informacija dostupnih Komisiji (vidjeti uvodne izjave 156. do 164.). Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje Unije kako je navedeno u Tablici 1.

                     Tablica 2.

                     Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Obujam dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja

                              3 395

                              3 877

                              4 508

                              4 340

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 114

                                 133

                                 128

                              Tržišni udjel dotičnih zemalja (isključuje nedampinški uvoz) (%)

                              24,7

                              27,0

                              30,7

                              30,7

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 110

                                 124

                                 124

                              Obujam uvoza iz NRK-a

                              2 686

                              2 759

                              3 248

                              3 238

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 103

                                 121

                                 121

                              Tržišni udjel NRK-a (%)

                              19,5

                              19,2

                              22,1

                              22,9

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 99

                                 113

                                 117

                              Obujam dampinškog uvoza iz Tajvana

                              709

                              1 118

                              1 260

                              1 102

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 158

                                 178

                                 155

                              Tržišni udjel Tajvana (ne uključujući nedampinški uvoz) (%)

                              5,2

                              7,8

                              8,6

                              7,8

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 151

                                 167

                                 151

                                 Izvor: Eurostat, provjereni odgovori na upitnik i podaci koje je dostavio podnositelj pritužbe.

                  (181)

                  Uvoz u Uniju iz predmetnih zemalja kretao se kako slijedi:

                  (182)

                  Iz prethodne je tablice vidljivo da se u apsolutnim vrijednostima uvoz iz predmetnih zemalja znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja (za 28 %). Tijekom razmatranog razdoblja odgovarajući tržišni udjel dampinškog uvoza u Uniju povećao se za šest postotnih bodova.

            4.3.3.   Cijene uvoza iz predmetnih zemalja i sniženje cijena

                  (183)

                  Za razvoj uvoznih cijena, u nedostatku alternativnog izvora, Komisija se morala osloniti na Eurostat kako bi utvrdila prosječne cijene uvoza. Prosječna cijena uvoza u Uniju iz dotičnih zemalja razvijala se kako slijedi:

                     Tablica 3.

                     Uvozne cijene (EUR/tona)

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              NRK

                              8 285

                              8 078

                              6 916

                              6 936

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 98

                                 83

                                 84

                              Tajvan

                              7 543

                              5 189

                              4 653

                              5 840

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 69

                                 62

                                 77

                                 Izvor: Eurostat.

                  (184)

                  Prosječne cijene kineskog dampinškog uvoza smanjile su se s 8 285 EUR/tona 2012. na 6 936 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka. Tijekom razmatranog razdoblja (2012. – RIP) smanjenje prosječne jedinične cijene kineskog dampinškog uvoza iznosilo je oko 16 %. U istom su se razdoblju prosječne cijene tajvanskog dampinškog uvoza smanjile s 7 543 EUR/tona 2012. na 5 840 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka. Tijekom razmatranog razdoblja smanjenje prosječne jedinične cijene tajvanskog dampinškog uvoza iznosilo je oko 23 %.

                  (185)

                  Nakon konačne objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da je Komisija trebala ocijeniti utjecaj smanjenja cijene nikla na cijenu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka s obzirom na to da je kretanje cijene nikla bitan čimbenik cijene nehrđajućeg čelika. Iako je točno da je nikal jedan od glavnih čimbenika koji utječe na trošak proizvodnje cijevi (sirovina za predmetni proizvod), ne postoji izravna veza s predmetnim proizvodom. Štoviše, Komisija je utvrdila da cijena predmetnog proizvoda nije u korelaciji s cijenom nikla (11). Stoga je ta tvrdnja odbijena.

                  (186)

                  Komisija je procijenila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:

                              (a)

                              ponderiranih prosječnih prodajnih cijena po vrsti proizvoda tri proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica i

                              (b)

                              odgovarajućih ponderiranih prosječnih cijene uvoza od proizvođača iz predmetnih zemalja koji surađuju, na razini CIF na granici Unije po vrsti proizvoda, koje su naplaćene prvom nezavisnom kupca na tržištu Unije, uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza od 2 % i uvozne carine od 3,7 %.

                  (187)

                  Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, prema potrebi prilagođenih na temelju stvarnih troškova te nakon odbijanja rabata i popusta koje su prijavili proizvođači iz Unije uključeni u uzorak. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                  (188)

                  Na temelju prethodno navedenog utvrđeno je da su zbog dampinškog uvoza iz NRK-a i Tajvana cijene industrije Unije snižene za 59,4 % odnosno 76,1 %.

            4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

      4.4.1.   Opće napomene

                  (189)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključuje i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                  (190)

                  Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje procijenila na temelju podataka i informacija sadržanih u zahtjevu i statističkih podataka Eurostata, gdje je primjereno, tako da se podaci odnose na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik, propisno provjerenih, koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

                  (191)

                  Makroekonomski pokazatelji su sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

                  (192)

                  Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

            4.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

      4.4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                  (193)

                  Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                     Tablica 4.

                     Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Obujam proizvodnje

                              8 967

                              8 780

                              8 304

                              8 272

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 98

                                 93

                                 92

                              Proizvodni kapacitet

                              22 779

                              21 194

                              21 163

                              19 721

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 93

                                 93

                                 87

                              Iskorištenost kapaciteta (%)

                              39

                              41

                              39

                              42

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 105

                                 100

                                 106

                                 Izvor: Eurostat, provjereni odgovori na upitnik i podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva

                  (194)

                  Obujam proizvodnje ostao je prilično stabilan u razdoblju od 2012. do 2013. Između 2013. i razdoblja ispitnog postupka obujam proizvodnje industrije Unije smanjio se za 6 %. Tijekom razmatranog razdoblja obujam proizvodnje smanjio se za ukupno 8 %.

                  (195)

                  Istodobno se kapacitet proizvodnje naglo smanjio za 13 %. To se u najvećoj mjeri može pripisati zatvaranju jednog proizvođača iz Unije i smanjenju proizvodnje drugog proizvođača Unije, što je rezultiralo smanjenjem proizvodnog kapaciteta za približno 3 600 tona.

                  (196)

                  Prijavljeni brojčani podaci o kapacitetu odnose se na tehnički kapacitet, što podrazumijeva da su u obzir uzete prilagodbe, koje se smatraju standardima u toj industriji, za vrijeme za pripremu proizvodnje, održavanje, usporavanje proizvodnje i druge uobičajene prekide rada. Međutim, to je teorijski proizvodni kapacitet industrije Unije.

                  (197)

                  Teško je ocijeniti stopu iskorištenosti kapaciteta za ovu određenu industriju s obzirom da se može razlikovati ovisno o vrsti opreme i proizvedenom obujmu. Jedan od proizvođača iz Unije u uzorku smatrao je da je u prošlosti najviša iskorištenost kapaciteta iznosila 60 %. Stoga je prethodno navedeni teorijski proizvodni kapacitet jasno pretjeran u usporedbi sa stvarnim proizvodnim kapacitetom.

                  (198)

                  Slijedi da je iskorištenost kapaciteta ostala niska tijekom razmatranog razdoblja, na približno 42 %. Zbog rekonstrukcije jednog od proizvođača Unije u uzorku i zatvaranja jednog proizvođača Unije, iskorištenost kapaciteta povećala se za tri postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Zbog niske iskorištenosti kapaciteta pogoršana je apsorpcija fiksnih troškova, što je jedan od uzroka niske profitabilnosti industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

            4.4.2.2.   Količina prodaje i tržišni udjel

                  (199)

                  Obujam prodaje koju je industrija Unije izvršila u Uniji nepovezanim kupcima i njezin tržišni udjel razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 5.

                     Obujam prodaje i tržišni udjel

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Obujam prodaje na tržištu Unije u tonama

                              7 856

                              7 717

                              7 401

                              7 302

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 95

                                 91

                                 89

                              Tržišni udjel (%)

                              57,1

                              53,8

                              50,4

                              51,6

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 94

                                 88

                                 90

                                 Izvor: Eurostat, pritužba i provjereni odgovori na upitnik te podaci koje je dostavio podnositelj pritužbe.

                  (200)

                  Tijekom razmatranog razdoblja, obujam prodaje industrije Unije ukupno je pao za 11 % dok se potrošnja Unije povećala za 3 %. Obujam prodaje kineskih i tajvanskih dampinških proizvoda povećao se za 945 tona (21 % odnosno 55 %) dok se potrošnja Unije povećala za 379 tona. U kontekstu povećane potrošnje na tržištu Unije, smanjenje prodaje i tržišnog udjela industrije Unije poklapa se s povećanjem uvoza iz dotičnih zemalja. Osim toga, zbog stalnog cjenovnog pritiska dampinškog uvoza industrija Unije bila je prisiljena smanjiti svoju proizvodnju kako bi izbjegla prodaju po cijenama po kojima ostvaruje gubitak.

            4.4.2.3.   Zaposlenost i produktivnost

                  (201)

                  Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 6.

                     Zaposlenost i produktivnost

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Broj zaposlenika

                              581

                              526

                              532

                              484

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 91

                                 92

                                 83

                                 Produktivnost (u tonama po zaposleniku) –

                                 15,4

                                 16,7

                                 15,6

                                 17,0

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 108

                                 101

                                 110

                                 Izvor: Pritužba, provjereni odgovori na upitnik i podaci koje je dostavio podnositelj pritužbe.

                  (202)

                  U skladu sa smanjenjem proizvodnje i prodaje, također je uočeno da se znatno smanjila razina zaposlenosti u industriji Unije. Uslijedila su otpuštanja kako bi se smanjio broj zaposlenih, što je rezultiralo smanjenjem radne snage za 17 %. Kao posljedica toga, rast produktivnosti radne snage industrije Unije od 10 %, mjeren kao proizvodnja po zaposleniku godišnje, mnogo je viši od povećanja od tri postotna boda u razini iskorištenosti kapaciteta (vidjeti uvodnu izjavu 193.). Iz toga se vidjeti da se industrija Unije pokušala prilagoditi promjenjivim uvjetima na tržištu (povećanje obujma dampinškog uvoza) kako bi ostala konkurentna.

            4.4.2.4.   Zalihe

                  (203)

                  Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                     Tablica 7.

                     Zalihe

                              2012.

                              2013.

                              2014

                              RIP

                              Završne zalihe (u tonama)

                              2 191

                              1 850

                              2 002

                              1 697

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 84

                                 91

                                 77

                              Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

                              24,4

                              21,1

                              24,1

                              20,6

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 86

                                 99

                                 84

                                 Izvor: Odgovori na upitnik i podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

                  (204)

                  Tijekom razmatranog razdoblja razina završnih zaliha smanjena je za 23 %. Većinu vrsta istovjetnog proizvoda industrija Unije proizvodi na temelju posebnih narudžbi korisnika. Međutim, industrija također mora održavati zalihe različitih proizvoda kako bi mogla konkurirati brzim rokovima isporuke drugih proizvođača. To je potvrđeno i analizom kretanja povezanih sa završnim zalihama, izraženom kao postotak proizvodnje. Taj je pokazatelj ostao relativno stabilan na 20 %–24 % obujma proizvodnje.

                  (205)

                  Zaključuje se da je smanjenje razine zaliha uglavnom bilo posljedica strožih zahtjeva obrtnog kapitala koje je uvela uprava industrije Unije.

            4.4.2.5.   Visina dampinške marže

                  (206)

                  Uz iznimku jednog malog tajvanskog izvoznika, sve dampinške marže bile su znatno iznad de minimis razine. Utjecaj stvarnih visokih dampinških marži na industriju Unije nije bio zanemariv s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetnih zemalja.

            4.4.2.6.   Rast

                  (207)

                  Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja Unije povećala se za 3 %, dok se obujam prodaje industrije Unije smanjio za 11 %. Bez obzira na ovo povećanje potrošnje, industrija Unije izgubila je tržišni udio. S druge strane, tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja povećao se tijekom razmatranog razdoblja.

            4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

      4.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                  (208)

                  Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                     Tablica 8.

                     Prodajne cijene u Uniji

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Prodajna cijena

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 95

                                 96

                                 95

                              Jedinični trošak proizvodnje

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 101

                                 103

                                 98

                                 Izvor: provjereni odgovori na upitnik.

                  (209)

                  U prethodnoj tablici prikazana su kretanja jedinične prodajne cijene u Uniji u usporedbi s odgovarajućim troškovima proizvodnje. Prosječna jedinična prodajna cijena uglavnom se razvijala u skladu s troškom proizvodnje. Zabilježeno je smanjenje troška proizvodnje od 2 % od 2014. do razdoblja ispitnog postupka, koje je bilo pod utjecajem smanjenja cijene glavne sirovine, ali se jedinična prodajna cijena smanjila za 5 %.

                  (210)

                  Nakon konačne objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da Komisija nije uzela u obzir opće stanje na tržištu. Zabilježen je posebice pad cijena nafte koji je uvjetovao smanjenje troškova proizvodnje. Međutim, spomenuta strana nije dostavila nikakve dokaze u prilog svojoj tvrdnji. Posebice je bilo nejasno na kakav se način pad cijene nafte na svjetskom tržištu odražava na trošak proizvodnje ovog konkretnog istovjetnog proizvoda. Nadalje, analizom štete koju je provela Komisija obuhvaćeno je razdoblje od 2012. do RIP-a tijekom kojeg su u obzir uzete sve sirovine, uključujući energiju. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

            4.4.3.2.   Troškovi rada

                  (211)

                  Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 9.

                     Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 111

                                 110

                                 110

                                 Izvor: provjereni odgovori na upitnik.

                  (212)

                  Tijekom razmatranog razdoblja prosječna plaća po zaposleniku povećana je za 10 %, što je nešto više od ukupnog rasta cijena u Uniji zbog inflacije. Međutim, to je potrebno promatrati u kontekstu velikog smanjenja broja zaposlenih, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 201. i 202.

            4.4.3.3.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                  (213)

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 10.

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 33

                                 23

                                 66

                              Novčani tok

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 61

                                 33

                                 57

                              Ulaganja

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 178

                                 128

                                 122

                              Povrat ulaganja

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 28

                                 19

                                 48

                                 Izvor: provjereni odgovori na upitnik.

                  (214)

                  Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije iskazivanjem neto gubitka prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

                  (215)

                  Profitabilnost se razvila negativno od [8 %–10 %] 2012. na [2 %–4 %] 2013. i 2014. te se poboljšala tijekom RIP-a postigavši [4 %–6 %]. Tijekom razmatranog razdoblja društva u uzorku izgubila su obujme prodaje i tržišni udio te su se odlučila koncentrirati na segmente visoke cijene u kojima je dampinški uvoz manje prisutan. Ova strategija omogućila im je da povećaju profitabilnost tijekom RIP-a.

                  (216)

                  Kao rezultat toga, iako 2013. i 2014. društva u uzorka nisu mogla prenijeti povećanja troškova proizvodnje na kupce, tijekom RIP-a njihovoj profitabilnosti pridonijelo je smanjenje troškova proizvodnje uzrokovano višom stopom iskorištenosti kapaciteta i manjim konkurentskim pritiskom u tržišnim segmentima viših cijena.

                  (217)

                  Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Kretanje neto novčanog toka bilo je silazno (– 43 %), uglavnom zbog smanjenja zaliha.

                  (218)

                  Povrat ulaganja smanjio se između 2012. i 2014., a oporavio se tijekom RIP-a u skladu s kretanjem profitabilnosti. Industrija Unije povećala je razinu svojih ulaganja za 22 % između 2012. i razdoblja ispitnog postupka. Međutim, to povećanje od 22 % trebalo bi razmatrati u svjetlu apsolutnih vrijednosti. Razina ulaganja za uzorak industrije Unije bila je manja od jednog milijuna eura 2012. te je dosegnula jedan milijun eura tijekom RIP-a, uglavnom zbog ulaganja u troškove povezane s redovnim održavanjem i sigurnosnom opremom.

                  (219)

                  Nekoliko je strana tvrdilo da se pad profitabilnosti u razdoblju od 2012. do 2013. treba tumačiti u kontekstu znatnog povećanja ulaganja u industriju Unije. Napomenule su da su se od 2012. do 2013. ulaganja povećala za 78 %. Nakon druge objave te su strane ponovile svoju tvrdnju te navele da se povećanje od 78 % treba smatrati „ogromnim” troškom ulaganja.

                  (220)

                  U tom je pogledu Komisija napomenula da proizvođači iz Unije nisu ulagali u poboljšanje svoje proizvodne metode, već, kako je prethodno navedeno, u obveznu sigurnosnu opremu i održavanje. Iako su se ulaganja uistinu povećala, istodobno se povrat ulaganja znatno smanjio. Nadalje, ulaganje trebala usporediti s ukupnom prodajom istovjetnog proizvoda, a predmetno ulaganje činilo je samo 2 %–4 % ukupne prodaje istovjetnog proizvoda. Naposljetku, ulaganje je samo jedan od pokazatelja štete i ne bi ga trebalo analizirati zasebno.

            5.   ZAKLJUČAK O ŠTETI

                  (221)

                  Zaključuje se da većina pokazatelja štete pokazuje negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebice, pokazatelji štete povezani s proizvodnjom i tržišnim udjelom proizvođača iz Unije otkrivaju ozbiljne teškoće industrije Unije te postojanje kontinuiranog sniženja cijena. Jedini pozitivni pokazatelj, tj. blago poboljšanje profitabilnosti tijekom RIP-a, ostvaren je nauštrb obujma prodaje i tržišnog udjela prelaskom u segment viših cijena. Taj trend ne mora potrajati, ako i dampinški uvoz uđe u segmente viših cijena. U skladu s tim, ocjena svih makro i mikro pokazatelja otkriva ukupno negativan trend. Stoga se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

            6.   UZROČNOST

                  (222)

                  Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja nanesena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se nikakva moguća šteta koju su uzrokovali drugi čimbenici osim dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja ne pripiše dampinškom uvozu.

                  (223)

                  Riječ je o sljedećim čimbenicima: uvoz iz trećih zemalja, rezultati izvozne prodaje proizvođača Unije, niska iskorištenost kapaciteta industrije Unije i nedampinški uvoz iz Tajvana.

            6.1.   Učinci dampinškog uvoza

                  (224)

                  Prosječne cijene proizvođača izvoznika u prosjeku su se smanjile s 8 129 EUR/tona u 2012. na 6 658 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka (– 18,1 %). Stalnim smanjivanjem svoje jedinične prodajne cijene tijekom razmatranog razdoblja proizvođači izvoznici iz predmetnih zemalja mogli su znatno povećati svoj tržišni udjel od 2012. (24,7 %) do razdoblja ispitnog postupka (30,7 %).

                  (225)

                  Od 2012., kontinuirano povećanje uvoza iz predmetnih zemalja po cijenama koje snižavaju cijene industrije Unije nedvojbenu su imale negativan utjecaj na financijske rezultate industrije Unije. Uistinu je točno da se, dok je industrija Unije rezala svoje troškove smanjivanjem broja zaposlenih i zatvaranjem postrojenja, obujam dampinškog uvoza povećavao uz stalno snižavanje cijena, što je industriju Unije natjeralo da smanji svoj obujam prodaje. Kao posljedica, industrija Unije izgubila je tržišni udjel i nije mogla imati koristi od povećanja potrošnje.

                  (226)

                  S obzirom na nedvojbeno utvrđeno vremensko poklapanje, s jedne strane, stalno rastuće razine dampinškog uvoza po cijenama koje su se stalno smanjivale i, s druge strane, gubitka obujma prodaje industrije Unije, zaključuje se da je dampinški uvoz bio odgovoran za štetu koju je pretrpjela industrija Unije.

                  (227)

                  Nakon konačne objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da je razlog smanjenja prodajnih cijena proizvođača izvoznika pad cijene nikla. Međutim, kako što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 185., ne postoji izravna povezanosti između cijene nikla i uvoznih cijena. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

                  (228)

                  Nekoliko je strana tvrdilo da se šteta koju je pretrpjela industrija Unije ne može pripisati dampinškom uvozu iz predmetnih zemalja jer su se tijekom razmatranog razdoblja smanjile cijene samo jednog proizvođača iz Unije uključenog u uzorak, dok su drugi proizvođači iz Unije koji su uključeni u uzorak mogli zadržati svoje prodajne cijene. Ta se tvrdnja odbija iz sljedećih razloga: Statistički podaci EU-a u ovom slučaju nisu pouzdani jer osim predmetnog proizvoda obuhvaćaju i druge vrste priključaka. Osim toga, industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja nije pretrpjela znatno smanjenje (–5 %), međutim, to je bilo nauštrb obujma prodaje, koji se smanjio za 11 %, te njezina tržišnog udjela, koji se tijekom istog razdoblja smanjio za 5,5 %.

                  (229)

                  Nakon druge objave zainteresirane strane su tvrdile da su, suprotno tvrdnjama Komisije iz uvodne izjave 228., podaci Eurostata indikativni za politiku određivanja cijena proizvođača iz Unije te je stoga ispravno tvrditi da su cijene proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja ostale stabilne. U vezi s time Komisija napominje sljedeće: kao što je prethodno objašnjeno, definicija predmetne oznake KN šira je od definicije predmetnog proizvoda i istovjetnog proizvoda (vidjeti uvodnu izjavu 158.). Nadalje, navedene zainteresirane strane nisu u pravu kada tvrde da proizvođači iz Unije proizvode samo istovjetni proizvod iz predmetne oznake KN. Industrija Unije proizvodi i proizvode koje nisu obuhvaćeni definicijom proizvoda iz ove Uredbe, a koji su obuhvaćeni dvjema predmetnim oznakama KN. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

                  (230)

                  S obzirom na to da nisu dostavljene druge primjedbe, Komisija je potvrdila da je dampinški uvoz predmetnog proizvoda uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije.

            6.2.   Učinci drugih čimbenika

      6.2.1.   Uvoz iz trećih zemalja

                  (231)

                  Obujam uvoza iz trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

                     Tablica 11.

                     Obujam uvoza iz ostalih zemalja (u tonama) i tržišni udio

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Obujam uvoza iz trećih zemalja

                              2 515

                              2 755

                              2 762

                              2 503

                              Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 110

                                 110

                                 100

                              Tržišni udio (%)

                              18,3

                              19,2

                              18,8

                              17,7

                              Obujam uvoza iz Švicarske

                              1 217

                              1 340

                              1 476

                              1 503

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 110

                                 121

                                 123

                              Tržišni udio (%)

                              8,8

                              9,3

                              10,1

                              10,6

                              Obujam uvoza iz Brazila

                              339

                              350

                              229

                              278

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 103

                                 68

                                 82

                              Tržišni udio (%)

                              2,5

                              2,4

                              1,6

                              2,0

                              Obujam uvoza iz Indije

                              120

                              146

                              204

                              201

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 121

                                 169

                                 167

                              Tržišni udio (%)

                              0,9

                              1,0

                              1,4

                              1,4

                              Obujam uvoza iz Malezije

                              195

                              322

                              297

                              314

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 165

                                 152

                                 161

                              Tržišni udio (%)

                              1,4

                              2,2

                              2,0

                              2,2

                              Količina uvoza iz ostalih trećih zemalja

                              642

                              595

                              554

                              205

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 93

                                 86

                                 32

                              Tržišni udio (%)

                              4,7

                              4,2

                              3,8

                              1,5

                                 Izvor: Eurostat, pritužba i provjereni odgovori na upitnik te podaci koje je dostavio podnositelj pritužbe.

                  (232)

                  Najveći izvoznik predmetnog proizvoda u Uniju nakon NRK-a je Švicarska s 10 % tržišnog udjela, u usporedbi s 30,7 % iz NRK-a/Tajvana. Cijene tih uvoza bile su slične cijenama industrije Unije, tj. 10 300 EUR/tona.

                  (233)

                  Obujam i tržišni udio uvoza svih ostalih podrijetla ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja; tj. iznosio je oko 2 500 tona i 37 %. Stoga se može zaključiti da utjecaj tog uvoza nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između kineskog/tajvanskog dampinškog uvoza i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

                  (234)

                  Nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da je Komisija trebala analizirati utjecaj cijena uvoza podrijetlom iz Indije. Ta je tvrdnja ponovljena nakon druge objave te su strane dalje navele da su tijekom razmatranog razdoblja prosječne indijske cijene strmoglavo padale. Komisija je utvrdila uvoz iz Indije ima tržišni udio od 1,4 %. Prosječna cijena istovjetnog proizvoda podrijetlom iz Indije tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila je približno 9 500 EUR/tona. Iako je točno da se prosječna cijena proizvoda podrijetlom iz Indije smanjila s približno 13 700 EUR/tona u 2012. na približno 9 500 EUR/tona tijekom RIP-a, ta je cijena još uvijek bila 27 % viša od prosječne cijene predmetnog proizvoda podrijetlom iz Kine te 61 % viša u usporedbi s tajvanskim cijenama. Stoga se tim uvozom nije prekinula uzročno-posljedična veza.

                  (235)

                  Nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da je Komisija trebala analizirati uvoz istovjetnog proizvoda iz Rusije. Suprotno tome, podnositelj pritužbe tvrdio je da se taj uvoz ne bi trebao uzeti u obzir za analizu uzročnosti jer proizvodi prijavljeni pod predmetnim oznakama KN nisu istovjetni proizvodi.

                  (236)

                  Komisija je utvrdila da su tijekom razdoblja ispitnog postupka uvozne cijene za Rusiju, prema podacima Eurostata za predmetne oznake KN, iznosile približno 1 000 EUR/tona. To znači da se uvoz iz Rusije odnosi na različite proizvode koji su 7 puta jeftiniji u usporedbi s kineskim uvozom. Stoga se smatralo da taj uvoz nije relevantan za analizu uzročnosti.

                  (237)

                  Nakon druge objave nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da bi učinak uvoza podrijetlom iz Rusije i Indije trebalo kumulativno ocjenjivati. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 236, uvoz podrijetlom iz Rusije nije uzet u obzir pri analizi uzročnosti stoga što je Komisija utvrdila da proizvodi podrijetlom iz Rusije ne ulaze u definiciju predmetnog proizvoda te stoga nisu obuhvaćeni ovim ispitnim postupkom. Zbog toga se taj uvoz ne može ocjenjivati kumulativno s uvozom podrijetlom iz Indije. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

            6.2.2.   Rezultati izvozne prodaje industrije Unije

                  (238)

                  Obujam izvoza proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

                     Tablica 12.

                     Izvozni rezultati

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Obujam izvoza nepovezanim kupcima

                              645

                              553

                              530

                              596

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 86

                                 82

                                 92

                              Prosječna cijena (EUR/tona)

                              13 567

                              12 386

                              11 890

                              11 619

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 91

                                 88

                                 86

                                 Izvor: provjereni odgovori na upitnik.

                  (239)

                  Prema podacima proizvođača iz Unije uključenih u uzorak, izvozne cijene smanjile su se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja dok se obujam izvoza nepovezanim kupcima u trećim zemljama smanjio za manje od 1 % ukupne prodaje industrije Unije. Međutim, gubitak pretrpljen tijekom RIP-a nije bio značajan te je činio manje od 0,8 % ukupnog prometa industrije Unije.

                  (240)

                  Stoga se može zaključiti da izvozna aktivnost industrije Unije ne prekida uzročno-posljedičnu vezu.

            6.2.3.   Niska iskorištenost kapaciteta industrije Unije

                  (241)

                  U pogledu niske iskorištenosti kapaciteta društava iz uzorka tijekom čitavog razmatranog razdoblja, Komisija je također ispitala je li prekomjerni kapacitet doprinio šteti ili čak prekinuo uzročno-posljedičnu vezu. U ovoj fazi, Komisija smatra da to nije slučaj. Prvo, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 197., društva moraju imati znatan teoretski kapacitet da bi mogla zadovoljiti sve zahtjeve kupaca, ali je nerealno u cijelosti iskoristiti taj teoretski kapacitet. Drugo, industrija Unije bila je profitabilna s nižom stopom iskorištenosti kapaciteta 2012., što je pokazalo da štetu nije uzrokovao prekomjerni kapacitet. Stoga se zaključuje da je utjecaj takve niske iskorištenosti kapaciteta neznatan te time nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu.

            6.2.4.   Nedampinški uvoz iz Tajvana

                  (242)

                  Obujam nedampinškog uvoza od 300 kg tijekom RIP-a bio je neznatan u usporedbi s ukupnom potrošnjom EU-a koja je iznosila 14 145 tona. Stoga se zaključuje da je utjecaj takvog uvoza na industriju Unije neznatan te stoga nije mogao prekinuti uzročnu-posljedičnu vezu.

            6.3.   Zaključak o uzročnosti

                  (243)

                  Utvrđena je uzročno-posljedična veza između štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije i dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja.

                  (244)

                  Znatan pritisak na cijene i obujam industrije Unije zbog povećanog dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja industriji Unije nije dozvolio da profitira od polaganog oporavka tržišta EU-a. Prethodna analiza pokazatelja štete upućuje na to da je na gospodarsku situaciju industrije Unije u cjelini utjecalo povećanje dampinškog uvoza po niskim cijenama iz NRK-a i Tajvana koje je uzrokovalo snižavanje cijena Unije. Kineski/tajvanski izvoznici uspjeli su zauzeti znatan tržišni udio (30,7 % tijekom RIP-a u usporedbi s tržišnim udjelom od 24,7 % tijekom 2012.) nauštrb industrije Unije. Industrija Unije izgubila je 5,5 postotnih bodova svojeg tržišnog udjela između 2012. i RIP-a i 11 % prodajnog obujma, dok se potrošnja na tržištu Unije povećala.

                  (245)

                  Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Za druge utvrđene čimbenike, tj. uvoz iz trećih zemalja, rezultati izvozne prodaje proizvođača iz Unije, niska iskorištenost kapaciteta industrije Unije i nedampinški uvoz iz Tajvana, nije se pokazalo da utječu na uzročno-posljedičnu vezu. Čak i kad se razmotrio njihov kombinirani utjecaj, zaključak Komisije nije bio drukčiji: da nije bilo dampinškog uvoza, industrija Unije ne bi pretrpjela negativne posljedice u tako znatnoj mjeri. Posebice, tržišni udio ne bi pao na takvu razinu i bila bi ostvarena razumna dobit.

                  (246)

                  Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industriji Unije nanesena materijalna šteta dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja te da zbog ostalih čimbenika, uzetih u obzir pojedinačno ili zajedno, nije prekinuta uzročno-posljedična veza.

            7.   INTERES UNIJE

                  (247)

                  U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li postojao uvjerljiv razlog da se zaključi kako u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

            7.1.   interes industrije unije

                  (248)

                  Industrija Unije smještena je u 10 država članica (Austrija, Češka, Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Italija, Poljska, Španjolska i Švedska) i izravno zapošljava približno 500 zaposlenika u proizvodnji cijevnih priključaka od nehrđajućeg čelika za tupo zavarivanje.

                  (249)

                  Nijedan se poznati proizvođač nije protivio pokretanju ispitnog postupka. Kako je prethodno prikazano u analizi pokazatelja štete, cjelokupna je industrija Unije zabilježila pogoršanje stanja i negativno je pogođena dampinškim uvozom.

                  (250)

                  Očekuje se da će se uvođenjem konačnih antidampinških pristojbi ponovno uspostaviti pošteni uvjeti trgovine na tržištu Unije i time industriji Unije omogućiti da se oporavi. To bi dovelo do poboljšanja profitabilnosti industrije Unije prema razinama koje se smatraju potrebnima za ovu kapitalno intenzivnu industriju. Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu koja je prouzročena dampinškim uvozom iz dotičnih zemalja. Podsjeća se da je većina pokazatelja štete imala negativan trend tijekom razmatranog razdoblja.

                  (251)

                  Posebno su teško pogođeni pokazatelji štete povezani s proizvodnjom, proizvodnim kapacitetom i tržišnim udjelom proizvođača iz Unije. Stoga je uvođenje mjera važno kako bi se na tržištu ponovno uspostavili nedampinški uvjeti i uklonila šteta te kako bi se različitim proizvođačima omogućilo da na tržištu Unije posluju u uvjetima poštene trgovine. Suprotno tome, u slučaju izostanka mjera vrlo je vjerojatno da bi se gospodarsko i financijsko stanje industrije Unije nastavilo pogoršavati.

                  (252)

                  Nakon tvrdnje iz uvodne izjave 35. Komisija je provjerila zahtjev (uključujući provjere na licu mjesta u sjedištima industrije Unije). Suprotno iznesenoj tvrdnji Komisija je zaključila sljedeće: i. proizvodi uvezeni na temelju postupka vanjske proizvodnje izravno se tržišno natječu s proizvodima drugih proizvođača iz Unije; ii. uvedena pristojba, tj. pristojba od 41,9 % koja se primjenjuje na kineskog proizvođača s kojim društvo iz EU-a ima sklopljen ugovor o vanjskoj proizvodnji, trebala bi imati ograničen financijski učinak (10 %–15 %) na prihod koji proizvođač iz Unije ostvaruje na temelju vanjske proizvodnje. iii. uvođenje mjere ne bi trebalo ugroziti održivost djelatnosti vanjske proizvodnje proizvođača iz Unije te time ne bi trebalo doći do smanjenja broja zaposlenika niti bi trebala biti ugrožena svrha sredstava EU-a. Stoga je ta tvrdnja odbijena. Komisija u tom kontekstu također podsjeća da je Carinskim zakonikom Unije predviđeno da se u pravilu pristojbe za zaštitu trgovine primjenjuju na postupke vanjske proizvodnje ako zbog proizvodne radnje koja se obavlja izvan Unije roba stječe nepovlašteno podrijetlo, kao što se čini da je ovdje slučaj. Suprotno tome, pristojba se ne bi primjenjivala u slučaju i u onoj mjeri u kojoj roba zadrži nepovlašteno podrijetlo iz Unije.

                  (253)

                  Stoga se zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije. Uvođenjem antidampinških pristojbi omogućilo bi se industriji Unije da se oporavi od učinaka utvrđenog štetnog dampinga.

            7.2.   Interes nepovezanih uvoznika

                  (254)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 18., samo je jedan uvoznik dostavio detaljne informacije o utjecaju antidampinških pristojbi. Taj je uvoznik smatrao da će početni učinak biti povećanje cijena s negativnim utjecajem na njegov rezultat u pogledu vremena isporuke i konkurentnosti. Taj je uvoznik nadalje naveo da će se više usredotočiti na druge zemlje koje proizvode priključke, primjerice Maleziju, Vijetnam i Koreju. Međutim, postupak odabira novih partnera u drugim zemljama iziskuje vrijeme i novčana sredstva. Osim toga, to bi dovelo do diskontinuiteta u razini njegovih zaliha i kvaliteti proizvoda, što bi pak imalo negativan utjecaj na kvalitetu usluga koje pruža kupcima.

                  (255)

                  Međutim, utvrdilo se da se uvoznici mogu prebaciti na druge izvore nabave i tako se negativan utjecaj mjera može ublažiti.

                  (256)

                  Nakon konačne objave jedna je zainteresirana strana osporila taj nalaz. Tvrdila je da proizvođači iz Unije neće moći opskrbljivati tržište Unije. Osim toga, postojeći utvrđeni proizvođači priključaka, na primjer oni iz Malezije i Tajlanda, ne bi bili u stanju osigurati kvalitetu i količinu potrebnu uvoznicima iz Unije.

                  (257)

                  Komisija je odbila tu tvrdnju. Proizvođači iz Unije u ovom trenutku posluju uz prosječnu iskorištenost kapaciteta od 42 %. Stoga je vjerojatno da će moći povećati svoju proizvodnju i opskrbljivati tržište Unije većim količinama nego sada. Nadalje, priključci se proizvode i u nekoliko drugih trećih zemalja, kao što su Indija, Malezija, Tajland, Koreja i Japan. Stoga Komisija smatra da ne postoji rizik od nestašice proizvoda na tržištu Unije.

                  (258)

                  Na temelju toga, zaključuje se da uvođenje antidampinških mjera neće imati znatne negativne učinke na uvoznike.

            7.3.   Interes korisnika

                  (259)

                  Korisnici predmetnog proizvoda i istovjetnog proizvoda dolaze iz raznih grana industrije. Ključni je čimbenik za korisnike dostupnost proizvoda u zahtijevanoj količini i kvaliteti.

                  (260)

                  S obzirom na to da je samo jedan korisnik surađivao u ispitnom postupku, Komisija nije mogla šire kvantificirati utjecaj mjere na korisnike. Međutim, iz odgovora korisnika koji surađuje proizlazi da bi utjecaj bilo kakvog antidampinga na troškove tog društva bio neznatan (manji od 1 % njegova prometa). U svakom slučaju, industrija EU-a ima kapacitet za zadovoljavanje potražnje EU-a te postoje i druge treće zemlje koje mogu opskrbljivati EU, ako prevladaju pošteni uvjeti.

                  (261)

                  Iz prethodno navedenih razloga, zaključeno je da uvođenje antidampinških mjera neće imati znatan utjecaj na korisnike.

            7.4.   Zaključak o interesu unije

                  (262)

                  S obzirom na prethodno navedeno, Komisija zaključuje da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na uvoz predmetnog proizvoda iz dotičnih zemalja.

                  (263)

                  Svi su negativni učinci na nepovezane uvoznike i korisnike ublaženi raspoloživošću drugih izvora opskrbe.

                  (264)

                  Štoviše, ako se uzme u obzir ukupan utjecaj antidampinških mjera na tržište Unije, čini se da pozitivni učinci, posebno na industriju Unije, nadmašuju moguće negativne utjecaje na ostale interesne skupine.

            8.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

                  (265)

                  Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije trebalo bi uvesti konačne mjere kako bi se omogućio oporavak industrije Unije od štete koju joj nanosi dampinški uvoz.

            8.1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

                  (266)

                  Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

                  (267)

                  Šteta bi bila uklonjena ako bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije koju bi u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno ako ne bi bilo dampinškog uvoza, razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru.

                  (268)

                  Kako bi utvrdila ciljnu dobit, Komisija je uzela u obzir dobit ostvarenu od prodaje nepovezanim kupcima koja se upotrebljava za potrebe određivanja razine uklanjanja štete.

                  (269)

                  Ciljna profitna marža privremeno je određena u iznosu od [7 %–12 %] u skladu s dobiti proizvođača iz Unije u uzorku koja je ostvarena od prodaje nepovezanim kupcima u 2012. Iako je kineski i tajvanski uvoz već bio prisutan na tržištu Unije, cijene dampinškog uvoza 2012. još uvijek nisu bile znatnije smanjene. Stoga Komisija smatra da je profitabilnost dosegnuta 2012. ostvarena u normalnim tržišnim uvjetima.

                  (270)

                  Komisija je izračunala cijenu istovjetnog proizvoda koja nije štetna za industriju Unije dodavanjem prethodno spomenute profitne marže od [7 %–12 %] trošku proizvodnje proizvođača iz Unije uključenih u uzorak tijekom razdoblja ispitnog postupka. Trošak proizvodnje koji je prijavio jedan od tri proizvođača Unije ponovno je izračunan na temelju standardnih troškova (trošak sirovina plus trošak konverzije plus prodajni, opći i administrativni trošak) s obzirom da su stvarni troškovi nisu bili reprezentativni zbog vrlo niske proizvedene količine za određene PCN-ove prodane tijekom RIP-a.

                  (271)

                  Komisija je utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika iz predmetnih zemalja koji surađuju, odgovarajuće prilagođene za troškove uvoza i carine, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije uključeni u uzorak. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

                  (272)

                  Kao rezultat toga, marže sniženja ciljnih cijena kreću se u rasponu od 75,4 % do 127,1 %, kada se uspoređuju kineske cijene CIF s cijenama franko tvornica industrije Unije, te u rasponu od 104,4 % do 110,0 %, kada se uspoređuju tajvanske cijene CIF s cijenama franko tvornica industrije Unije.

                  (273)

                  Nakon konačne objave nekoliko je strana zatražilo detaljniji izračun štete. Komisija je smatrala da su sve zainteresirane strane već dobile detaljan izračun štete. Komisija je slijedila svoju standardnu praksuobjave svih relevantnih nalaza uzimajući u obzir povjerljivost izvornih podataka.

                  (274)

                  Nekoliko je strana tvrdilo da nije prihvatljivo temeljiti neštetnu cijenu na trošku proizvodnje triju proizvođača iz Unije uključenih u uzorak jer nema dokaza da je njihov trošak proizvodnje reprezentativna na razini cijele industrije Unije. Navedene strane nisu dostavile objašnjenje zašto bi Komisija u ovom konkretnom slučaju trebala odstupiti od svoje uobičajene prakse korištenja troška proizvodnje proizvođača iz Unije uključenih u uzorak. Nadalje, suprotno njihovoj tvrdnji, ispitnim postupkom je utvrđeno da su troškovi proizvodnje triju proizvođača iz Unije uključenih u uzorak doista reprezentativni za industriju Unije. Tijekom ispitnog postupka Komisija nije uočila nikakav problem koji bi upućivao na to da trošak proizvodnje proizvođača iz Unije uključenih u uzorak nije reprezentativni za istovjetni proizvod.

                  (275)

                  Zainteresirane strane nadalje su tvrdile da je izračun marža sniženja ciljnih cijena netočan jer je prema statističkim podacima prosječna cijena jednog od triju proizvođača iz Unije uključenih u uzorak znatno viša od ostalih. Iako Komisija potvrđuje činjenicu da su cijene jednog od proizvođača iz Unije više od cijena drugih proizvođača, napomenula je da je analiziranje cijena na razini oznake KN zavaravajuće jer se u obzir ne uzima ponuda proizvoda kao ni činjenica da su određeni proizvodi isključeni iz opsega proizvoda. Nadalje, kao što je prethodno navedeno, sniženje ciljnih cijena izračunano je na temelju troška proizvodnje prema vrsti proizvoda. Stoga je korišten samo trošak proizvodnje podudarnih vrsta proizvoda.

                  (276)

                  Nadalje, čak i da je Komisija eliminirala podatke o troškovima ovog konkretnog proizvođača iz Unije i da se služila samo podacima o troškovima drugih proizvođača iz Unije uključenih u uzorak, dobili bi se slični rezultati. Kada se usporede kineske cijene CIF s ciljnim cijenama franko tvornica industrije Unije, marže sniženja ciljnih cijena dobivene ovom metodologijom kreću se u rasponu od 60 % do 95 %. Međutim, prihvaćanje te tvrdnje ne bi imalo nikakav učinak na konačne mjere. Nadalje, to bi značilo da se uspoređuju vrste proizvoda koje su proizvedene od potpuno različitih sirovina. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

                  (277)

                  Nekoliko je strana tvrdilo da je upotrebom standardnog troška umjesto stvarnog troška dobivena iskrivljena ciljna cijena jer u obzir nisu uzeta neka svojstva proizvoda. U vezi s time Komisija je napomenula da nije uzela u obzir trošak proizvodnje koji je prijavio jedan proizvođač iz Unije uključen u uzorak jer bi, suprotno onome što su tvrdile zainteresirane strane, primjena stvarnog troška proizvodnje dovela do iskrivljenog rezultata. Primjena metodologije standardnog troška Komisiji je omogućila da eliminira iskrivljenje do kojeg dolazi zbog nereprezentativno malih količina. Komisija je stoga potvrdila primjerenost korištene metodologije.

                  (278)

                  Nekoliko je strana tvrdilo da bi metodologiju korištenu za izračun sniženja ciljnih cijena trebalo ujednačeno primjenjivati, tj. da bi trebalo jednako grupirati vrste proizvoda za predmetni proizvod i istovjetni proizvod. Komisija je potvrdila manjkavost prvotno korištene metodologije te je u skladu s time prilagodila izračun sniženja ciljnih cijena. Komisija je napomenula da se ta izmjena odnosila samo na vrste proizvoda u čijoj se proizvodnji kao sirovina upotrebljavaju bešavne cijevi te su njome bili obuhvaćeni samo oni proizvođači izvoznici koji koriste navedenu sirovinu. Stoga nove marže sniženja ciljnih cijena pri usporedbi kineske cijene CIF s ciljnim cijenama franko tvornica industrije Unije iznose od 75,7 % do 112,2 %.

                  (279)

                  Nakon druge objave nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da je neprimjereno uspoređivati cijenu proizvođača izvoznika s ciljnom cijenom utvrđenom na temelju razreda materijala za priključke koji se proizvode od bešavnih cijevi. Štoviše, strane su još jednom naglasile da je ciljnu cijenu trebalo utvrditi za svaku vrstu proizvoda, umjesto za svaki razred materijala.

                  (280)

                  Komisija navodi da je pokušala napraviti izračun na način kako su to zatražile zainteresirane strane, tj. napraviti analizu prema brojčanim oznakama proizvoda. Međutim, utvrdila je da su rezultati bili nepouzdani za pojedine brojčane oznake proizvoda zbog znatnih razlika u količinama koje su uvezene u Uniju i količinama koje su proizveli proizvođači iz Unije. Stoga je utvrdila da je metodologija opisana u uvodnim izjavama 270. i 271. bila prikladnija, zbog čega je ta tvrdnja odbijena.

                  (281)

                  S obzirom na to da nisu dostavljene druge primjedbe Komisija je potvrdila da su marže sniženja ciljnih cijena za Tajvan kako je navedeno u uvodnoj izjavi 272.

            8.2.   Konačne mjere

                  (282)

                  Na temelju prethodno navedenog, konačne stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

                              Društvo

                              Marža štete (%)

                              Dampinška marža (%)

                              Stopa konačne antidampinške pristojbe (%)

                                 Tajvan:

                              King Lai Hygienic Materials Co., Ltd

                              —

                              0,0

                              0,0

                              Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd

                              104,4

                              5,1

                              5,1

                              Preostala pristojba

                              110,0

                              12,1

                              12,1

                                 Narodna Republika Kina

                              Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

                              112,2

                              55,3

                              55,3

                              Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd

                              105,9

                              48,9

                              48,9

                              Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*2)

                              75,7

                              30,7

                              30,7

                              Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*2)

                              75,7

                              30,7

                              30,7

                              Ponderirani prosjek (*3)

                              93,1

                              41,9

                              41,9

                              Preostala pristojba (*4)

                              127,1

                              64,9

                              64,9

                  (283)

                  Pojedinačne stope antidampinške pristojbe navedene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno u pogledu tih društava tijekom ovog ispitnog postupka. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

                  (284)

                  Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijeni naziv subjekta ili osnuje novi proizvodni ili prodajni subjekt. Zahtjev se mora uputiti Komisiji. Zahtjev mora sadržavati sve relevantne podatke uključujući: promjenu djelatnosti društva povezanih s proizvodnjom; domaću i izvoznu prodaju koja je povezana, na primjer, s promjenom naziva ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Komisija će ažurirati popis društava koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe ako je to opravdano.

                  (285)

                  Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću mjeru, potrebne su posebne mjere kojima će se osigurati primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

                  (286)

                  Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

            9.   ZAVRŠNE ODREDBE

                  (287)

                  U interesu dobrog upravljanja Komisija je pozvala zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

                  (288)

                  Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz cijevnih priključaka za tupo zavarivanje od različitih razreda austenitnog nehrđajućeg čelika koji odgovaraju tipovima 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 i 321H prema normi AISI i njihovim ekvivalentima prema drugim normama, s najvećim vanjskim promjerom ne većim od 406,4 mm i debljinom stjenke 16 mm ili manjom, s prosječnom hrapavosti (Ra) površine proizvoda ne manjom od 0,8 mikrometara, koji nisu prirubni, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz NRK-a i Tajvana. Proizvod je obuhvaćen oznakama KN ex 7307 23 10 i ex 7307 23 90 (oznake TARIC 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).
      2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku jesu sljedeće:

                  Društvo

                  Stopa konačne antidampinške pristojbe (%)

                  Dodatna oznaka TARIC

                     Tajvan

                  King Lai Hygienic Materials Co., Ltd

                  0,0

                  C175

                  Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd

                  5,1

                  C176

                  Sva ostala društva

                  12,1

                  C999

                     Narodna Republika Kina

                  Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

                  55,3

                  C177

                  Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd

                  48,9

                  C178

                  Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd

                  30,7

                  C179

                  Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd

                  30,7

                  C180

                  Sva ostala društva koja surađuju:

                  Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd

                  41,9

                  C182

                  Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co., Ltd

                  41,9

                  C184

                  Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd

                  41,9

                  C186

                  Yada Piping Solutions Co., Ltd

                  41,9

                  C187

                  Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd

                  41,9

                  C188

                  Sva ostala društva

                  64,9

                  C999

            3.   Ako neki proizvođač izvoznik iz Narodne Republike Kine Komisiji dostavi dostatne dokaze:

                  (a)

                  da nije u Uniju izvozio proizvod opisan u članku 1. stavku 1. tijekom razdoblju ispitnog postupka (1. listopada 2014. do 30. rujna 2015.);

                  (b)

                  da nije povezan ni s jednim izvoznikom ili proizvođačem u Narodnoj Republici Kini koji podliježe mjerama uvedenima ovom Uredbom; i

                  (c)

                  da je predmetni proizvod doista izvozio u Uniju nakon razdoblja ispitnog postupka ili da je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu da u Uniju izveze znatnu količinu predmetnog proizvoda, tablica u članku 1. stavku 2. može se izmijeniti dodavanjem novog proizvođača izvoznika društvima koja surađuju, a nisu uključena u uzorak te stoga podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe za društva u uzorku.

            4.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
      Članak 2.
      Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 26. siječnja 2017.

               Za Komisiju

               Predsjednik

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

         (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.).

         (3)  SL C 357, 29.10.2015., str. 5.

         (4)  Presuda Suda (Veliko vijeće) od 8. rujna 2015., predmet C-511/13 P, Philips Lighting Poland S.A., Philips Lighting BV protiv Vijeća Europske unije, Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd, GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt. (GE Hungary Zrt.), Osram GmbH, Europska komisija.

         (5)  Odluka Komisije 2013/440/EU od 20. kolovoza 2013. o prekidu antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz cijevnih priključaka od nehrđajućeg čelika za tupo zavarivanje, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana (SL L 223, 21.8.2013., str. 13.).

         (6)  EU-Indija Bed Linen (slučaj AB-2000-13) u stavku 76:„…uporaba fraze ‚ponderirani prosjek’, u kombinaciji s uporabom riječi ‚iznosi’ i ‚izvoznici ili proizvođači’ u množini u tekstu članka 2. stavka 2.točke 2 dijela ii. [Sporazuma WTO-a o antidampingu], jasno predviđa uporabu podataka od više od jednog izvoznika ili proizvođača. Zaključujemo da se metoda izračuna iznosa ili troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti utvrđena u ovoj odredbi može upotrebljavati samo ako su dostupni podaci koji se odnose na više od jednog izvoznika ili proizvođača.”

         (7)  Članak 21.5. Izvješća žalbenog tijela, EU – Konačne antidampinške mjere na određene željezne ili čelične elemente za pričvršćivanje iz Kine, WT/DS397/AB/RW.

         (8)  Također treba napomenuti da su cijene u kineskom sektoru čelika i same iskrivljene zbog aktivnosti državnih poduzeća i različitih programa subvencija. Među ostalim vidjeti Komunikaciju Komisije: Industrija čelika: očuvanje održivih radnih mjesta i rasta u Europi, COM(2016)155 final; Subsidies to Chinese Industry: State Capitalism, Business Strategy and Trade Policy, Usha, C. V. Haley; George, T. Haley, Oxford University Press, SAD, 25. travnja 2013.

         (9)  Tu je metodu prihvatio Opći sud u svojoj presudi od 16. prosinca 2011., predmet T-423/09 Dashiqiao protiv Vijeća, ECLI:EU:T:2011:764, t. 34 do 50.

         (*1)  Dio grupe Yuli-Judd.

         (10)  Usporedbom sličnih vrsta proizvoda koje prodaju kineski proizvođači izvoznici i onih koje prodaju tajvanski proizvođači izvoznici, ukupno 45 vrsta proizvoda, utvrđeno je da je prosječna cijena kineskih priključaka od bešavnih cijevi približno 15 % viša od prosječne cijene tajvanskih priključaka od zavarenih cijevi. S obzirom na znatno višu kvalitetu bešavnog čelika te utjecaj te kvalitete na odluku o kupnji smatra se da se proizvodi međusobno tržišno natječu, čak i ako se primijeni test na temelju prava o tržišnom natjecanju.

         (11)  Vidjeti internetske stranice Londonske burze metala, https://www.lme.com/en-gb/metals/non-ferrous/nickel/.

         (*2)  Dio grupe Yuli-Judd.

         (*3)  Primjenjuje se na društva koja surađuju, a nisu dio uzorka: Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd, Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co.,Ltd,, Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd.,Yada Piping Solutions Co., Ltd.,Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd.

         (*4)  Primjenjuje se na društva koja ne surađuju i Shanghai Max Fittings Co., Ltd. (društvo koje je prvobitno bilo u uzorku, ali je povuklo svoju suradnju).