title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1193 оd 20. srpnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               21.7.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 193/128

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1193
   оd 20. srpnja 2015.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  AL

                  29,8

                  MA

                  177,7

                  MK

                  48,3

                  ZZ

                  85,3

                  0707 00 05

                  TR

                  137,2

                  ZZ

                  137,2

                  0709 93 10

                  AR

                  73,3

                  TR

                  119,4

                  ZZ

                  96,4

                  0805 50 10

                  AR

                  132,5

                  LB

                  87,7

                  TR

                  109,0

                  UY

                  138,8

                  ZA

                  137,4

                  ZZ

                  121,1

                  0808 10 80

                  AR

                  95,4

                  BR

                  102,7

                  CH

                  142,8

                  CL

                  134,5

                  NZ

                  151,4

                  US

                  151,6

                  UY

                  155,7

                  ZA

                  121,0

                  ZZ

                  131,9

                  0808 30 90

                  AR

                  98,8

                  CL

                  140,6

                  NZ

                  307,3

                  ZA

                  121,5

                  ZZ

                  167,1

                  0809 10 00

                  TR

                  244,6

                  ZZ

                  244,6

                  0809 29 00

                  CA

                  1 187,7

                  TR

                  229,1

                  ZZ

                  708,4

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  TR

                  142,5

                  ZZ

                  142,5

                  0809 40 05

                  BA

                  77,4

                  IL

                  133,1

                  ZZ

                  105,3

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/724 оd 24. travnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
               25.4.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 107/4

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/724
   оd 24. travnja 2017.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

   1.1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 248/2011 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”). Ta se antidampinška pristojba temelji na razini uklanjanja štete, a iznosila je između 7,3 % i 13,8 %.

               (2)

               Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1379/2014 (3) nakon antisubvencijskog ispitnog postupka i djelomične privremene revizije antidampinških mjera izmijenila prvotnu antidampinšku pristojbu na vrijednosti u rasponu od 0 % do 19,9 % te uvela dodatnu kompenzacijsku pristojbu u rasponu od 4,9 % do 10,3 %.

               (3)

               Posljedične kombinirane kompenzacijske i antidampinške mjere u obliku pristojbi ad valorem stoga su iznosile između 4,9 % i 30,2 %.

         1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

               (4)

               Nakon objave obavijesti o skorom isteku antidampinških mjera na snazi, Komisija je primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (5)

               Zahtjev je 14. prosinca 2015. podnijelo Europsko udruženje proizvođača staklenih vlakana (APFE) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana u Uniji.

               (6)

               Zahtjev se temelji na činjenici da bi istekom antidampinških mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.

         1.3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

               (7)

               Nakon što je utvrdila da postoji dovoljno dokaza za pokretanje revizije, Komisija je 15. ožujka 2016. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera (4) u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

         1.4.   Zainteresirane strane

               (8)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera pozvala zainteresirane strane na sudjelovanje u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila APFE, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i nadležna tijela NRK-a, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce, te udruženja za koja se zna da se postupak na njih odnosi, te ih je pozvala na sudjelovanje.

               (9)

               U Obavijesti o pokretanju postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera Komisija je navela da je kao treću zemlju tržišnoga gospodarstva u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe predvidjela Tursku („analogna zemlja”). Komisija je navela i da se prema njoj dostupnim podacima ostali proizvođači s tržišnim gospodarstvom mogu nalaziti, među ostalim, u Maleziji, Egiptu i Tajvanu.

               (10)

               Komisija je poslala obavijesti tijelima u Egiptu, Japanu, Maleziji, Tajvanu, Turskoj i SAD-u u kojima ih je obavijestila o pokretanju ispitnog postupka i od njih zatražila informacije o proizvodnji i prodaji određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana u tim zemljama. Nakon toga su svim poznatim proizvođačima poslani dopisi u kojima se traži njihovo sudjelovanje u reviziji i koji su sadržavali upitnik.

               (11)

               Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

         1.5.   Odabir uzorka

               (12)

               U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

         Odabir uzorka proizvođača izvoznika u NRK-u

               (13)

               Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika u NRK-u i jednog udruženja u NRK-u zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od nadležnih tijela NRK-a zatražila da navedu ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupe u kontakt s njima.

               (14)

               Ukupno je pet proizvođača izvoznika u NRK-u dostavilo zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je prvotno predložila uzorak od triju proizvođača izvoznika na temelju najvećeg obujma izvoza koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu.

               (15)

               U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s nadležnim tijelima NRK-a. Nisu dostavljene nikakve primjedbe.

               (16)

               Najveće od triju trgovačkih društava u uzorku povuklo je svoju suradnju ubrzo nakon zaprimanja upitnika. Komisija ga je zamijenila sa sljedećim najvećim proizvođačem izvoznikom na temelju obujma izvoza.

         Odabir uzorka proizvođača iz Unije

               (17)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg obujma prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije.

               (18)

               Taj se uzorak sastojao od triju grupacija trgovačkih društava s proizvodnim pogonima koji se nalaze u Belgiji, Francuskoj, Italiji i Slovačkoj i koje čine približno 74 % ukupne prodaje na tržištu Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nisu dostavljene nikakve primjedbe. Stoga je Komisija zaključila da je uzorak reprezentativan za industriju Unije.

         Odabir uzorka uvoznika

               (19)

               Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od uvoznika zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

               (20)

               Osam uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od tri uvoznika na temelju najvećeg obujma uvoza u Uniju. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim uvoznicima. Nisu dostavljene nikakve primjedbe.

         1.6.   Odgovori na upitnik

               (21)

               Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije u uzorku, trima uvoznicima u uzorku, proizvođačima izvoznicima u uzorku i poznatim proizvođačima izvoznicima iz Egipta, Japana, Malezije, Tajvana, Turske i SAD-a.

               (22)

               Zaprimljeni su odgovori na upitnik triju proizvođača iz Unije, dvaju uvoznika i triju proizvođača iz Japana, Malezije i Turske. Nijedan kineski proizvođač izvoznik u uzorku nije dostavio odgovor na upitnik.

               (23)

               Komisija je poslala upitnike i na adrese 64 poznatih korisnika i zaprimila 19 odgovora.

         1.7.   Posjeti radi provjere

               (24)

               Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za taj ispitni postupak. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u prostorima sljedećih društava:

                           (a)

                           Proizvođači iz Unije

                                       —

                                       3B Fibreglass SPRL, Belgija,

                                       —

                                       European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgija,

                                       —

                                       Johns Manville Slovakia a.s., Slovačka;

                           (b)

                           proizvođač izvoznik u analognoj zemlji:

                                       —

                                       Nippon Electric Glass Co., Ltd., Japan.

         1.8   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

               (25)

               Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2015. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”).

               (26)

               Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

         2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   2.1.   Predmetni proizvod

               (27)

               Predmetni su proizvod sječene niti od staklenih vlakana, duljine od najviše 50 mm; roving prediva od staklenih vlakana, osim onih koja su impregnirana i prevučena te imaju gubitak mase pri žarenju veći od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887); te podloge izrađene od filamentnih staklenih vlakana, osim podloga od staklene vune, trenutačno razvrstane u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) i 7019 31 00 i podrijetlom iz NRK-a.

               (28)

               Predmetni je proizvod sirovina koja se najčešće upotrebljava za pojačanje termoplastičnih i termoaktivnih smola u industriji kompozitnih materijala. Tako nastali kompozitni materijali (materijali ojačani filamentnim staklenim vlaknima) upotrebljavaju se u mnogim industrijama: industriji prijevoza (automobilska industrija, industrija pomorskog prijevoza, industrija zračnog prijevoza i vojna industrija), električnoj i elektroničkoj industriji, industriji povezanoj s energijom vjetra, građevinskoj industriji i građevinarstvu, industriji spremnika/cijevi, industriji potrošačke robe itd.

         2.2.   Istovjetni proizvod

               (29)

               Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

                           (a)

                           predmetni proizvod;

                           (b)

                           proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Japana, koji je služio kao analogna zemlja; i

                           (c)

                           proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

               (30)

               Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         3.   DAMPING

   3.1.   Vjerojatnost ponavljanja ili nastavka dampinga

               (31)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li trenutačno damping te je li vjerojatan nastavak ili ponavljanje dampinga nakon mogućeg isteka mjera koje su na snazi za uvoz iz NRK-a.

         3.1.1.   Uobičajena vrijednost i analogna zemlja

               (32)

               U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva. Stoga je Komisija morala odabrati analognu zemlju.

               (33)

               Komisija je od poznatih proizvođača izvoznika istovjetnog proizvoda iz Egipta, Japana, Malezije, Tajvana, Turske i SAD-a zatražila da dostave informacije odgovaranjem na upitnik za analognu zemlju te je zaprimila odgovore od triju proizvođača iz Japana, Malezije i Turske (5).

               (34)

               Nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka APFE je dostavio primjedbe u kojima je dao potporu odluci da se Turska upotrijebi kao analogna zemlja.

               (35)

               Komisija je u početnom ispitnom postupku iz 2011. upotrijebila Tursku kao analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti u pogledu NRK-a. U početnom ispitnom postupku od Turske je zaprimila samo jedan odgovor.

               (36)

               Komisija je za potrebe odabira analogne zemlje uzela u obzir sve pouzdane informacije koje je imala na raspolaganju u vrijeme odabira, pri čemu je, među ostalim, razmotrila i elemente kao što su domaća prodaja, veličina tržišta i konkurentno okruženje na domaćem tržištu.

               (37)

               Domaća prodaja japanskog proizvođača je na razini oznaka KN gotovo u cijelosti odgovarala vrstama proizvoda koje izvozi NRK. Podudarnost u slučaju Turske bila je manja od 50 %. Razina podudarnosti domaće prodaje proizvođača izvoznika iz Malezije bila je toliko niska da je Komisija morala isključiti Maleziju kao analognu zemlju.

               (38)

               Komisija je procijenila da je japansko tržište istovjetnog proizvoda približno tri puta veće od turskog tržišta. Komisija je utvrdila da je japansko tržište konkurentnije jer na njemu djeluje šest poznatih lokalnih proizvođača u usporedbi sa samo jednim poznatim proizvođačem u Turskoj. U Japanu se ne naplaćuje carina za istovjetni proizvod, u usporedbi s carinom od 7 % te antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama koje zajedno iznose između 24,5 % i 35,75 % na istovjetne proizvode iz NRK-a u Turskoj.

               (39)

               Komisija je na temelju prethodno navedenog razmatranja zaključila da je Japan najprimjerenija analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

               (40)

               Komisija nakon odabira Japana nije zaprimila dodatne primjedbe u vezi s analognom zemljom..

               (41)

               Informacije koje je dostavio proizvođač iz analogne zemlje koji surađuje upotrijebljene su kao osnova za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za NRK, u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

               (42)

               Uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju domaćih cijena u uobičajenom tijeku trgovine japanskog proizvođača koji surađuje.

         3.1.2.   Izvozna cijena

               (43)

               Komisija nije zaprimila nijedan odgovor na upitnik ni od jednog proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku. Kao posljedicu nesuradnje, u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe, Komisija je proizvođače izvoznike iz NRK-a te tijela NRK-a obavijestila da u slučaju nedovoljne suradnje proizvođača izvoznika Komisija može temeljiti svoje nalaze na raspoloživim podacima. Komisija je naglasila i da bi nalaz temeljen na raspoloživim podacima mogao biti nepovoljniji za zainteresirane strane. Nije dostavljen nikakav odgovor. Komisija je stoga utvrdila izvoznu cijenu na temelju Eurostatovih statističkih podataka o uvozu (COMEXT) na razini relevantnih kodova KN.

         3.1.3.   Usporedba

               (44)

               U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe u rasponu od 0 do 7 % za troškove prijevoza, osiguranja, manipulativne troškove, troškove utovara te popratne troškove, troškove kredita i pakiranja.

         3.1.4.   Dampinška marža

               (45)

               Komisija je tijekom ispitnog postupka utvrdila da se kontrolni brojevi proizvoda zatraženi u upitniku Komisije ne mogu povezati s oznakama TARIC. Komisija je stoga usporedila izvoznu cijenu i uobičajenu vrijednost na temelju oznaka KN (7019 11 00 za sječene niti, 7019 12 00 za roving prediva i 7019 31 00 za podloge).

               (46)

               Komisija je na temelju toga utvrdila da razina dampinške marže, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi više od 70 %.

         3.2.   Kretanje uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

               (47)

               Kao posljedicu nesuradnje Komisija je, u skladu s člankom 18. stavkom 5. Osnovne uredbe, prilikom svojih utvrđivanja upotrijebila informacije iz zahtjeva za reviziju i informacije od ostalih raspoloživih neovisnih izvora, kao što su objavljeni cjenici, službeni statistički podatci o uvozu ili informacije dobivene od zainteresiranih strana tijekom ispitnog postupka i informacije dobivene tijekom prethodnih ispitnih postupaka.

         3.2.1.   Kapacitet

               (48)

               Kako bi se utvrdilo moguće kretanje uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage, Komisija je analizirala dostupne informacije u pogledu kapaciteta, proizvodnje i potrošnje proizvoda od staklenih vlakana na domaćem tržištu NRK-a te uvoza iz NRK-a. Izvor informacija u tom pogledu uglavnom je bio ograničen na informacije koje je dostavio APFE (6). Te informacije temeljile su se na trgovinskim statističkim podacima (uvoz/izvoz) i poslovnim informacijama koje su prikupili članovi udruženja. Komisija ih je provjerila s obzirom na informacije iz drugih neovisnih raspoloživih izvora i nije našla dodatne dokaze. Informacije koje je dostavio APFE u vezi s kapacitetom druge zainteresirane strane nisu osporavale.

               (49)

               Ukupna proizvodnja staklenih vlakana u NRK-u u razdoblju ispitnog postupka revizije premašivala je domaću potrošnju za više od 700 tisuća metričkih tona, od čega je približno 90 % izvezeno u druge treće zemlje, a približno 10 % u Uniju. Višak kapaciteta u NRK-u tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije procijenjen je na približno 150 tisuća metričkih tona, što je ekvivalent količine veće od 15 % ukupne potrošnje u Uniji (vidjeti uvodnu izjavu 68.). Na temelju procjena višak se kapaciteta u NRK-u 2016. više nego udvostručio na približno 300 tisuća tona ili 30 % ukupne potrošnje Unije.

               (50)

               Unatoč tom višku kapaciteta i predviđenom usporavanju rasta domaće potražnje u 2016., kineski su proizvođači staklenih niti nastavili povećavati kapacitet u NRK-u i u ostalim trećim zemljama usmjeren na tržište Unije.

               (51)

               Višak kapaciteta u NRK-u i usporedba s potrošnjom u Uniji povećavaju vjerojatnost da će se uvoz u slučaju stavljanja izvan snage antidampinških mjera znatno povećati.

         3.2.2.   Cijene na tržištu Unije

               (52)

               Kako bi se utvrdilo moguće kretanje izvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage, Komisija je analizirala privlačnost tržišta Unije s obzirom na cijene.

               (53)

               Komisija je analizirala podatke o izvozu iz NRK-a na razini oznaka KN (7) tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Roving prediva bila su staklene niti s najvećim obujmom izvoza iz NRK-a. Tržište Unije drugo je najvažnije tržište za izvoz roving prediva, nakon tržišta SAD-a. Cijene, iako slične diljem svijeta, bile su najviše u Uniji te su iznosile 1 USD po kilogramu. Za usporedbu, u SAD-u su cijene iznosile 0,99 USD, dok su u Maleziji i Indiji bile niske, pri čemu su najniže iznosile 0,85 USD po kilogramu (8). Cijene u Uniji bile su među najvišima na deset najvažnijih izvoznih tržišta (9).

               (54)

               Tržište Unije bilo je peto najvažnije tržište za izvoz sječenih niti iz NRK-a. Cijene u Uniji bile su znatno više u usporedbi s glavnim izvoznim tržištima, a prema redoslijedu važnosti to su SAD, Koreja, Japan i Indija.

               (55)

               Tržište Unije bilo je najvažnije tržište za podloge od staklenih te su cijene u Uniji bile najprivlačnije u odnosu na glavna izvozna tržišta NRK-a. Drugo najvažnije tržište za podloge od staklenih niti bilo je tržište SAD-a, na kojemu je prosječna razina cijena bila nešto viša. Ta je cijena na ostalim tržištima bila niža ili znatno niža nego cijena na tržištu Unije, a prema redoslijedu važnosti to su Vijetnam, Indonezija, Ujedinjeni Arapski Emirati.

               (56)

               Komisija je prethodno navedenu analizu temeljila na podacima na razini carinskog broja (razina oznaka KN). Zbog nedostatka suradnje kineskih proizvođača izvoznika, Komisija nije raspolagala s podacima na razini kontrolnog broja proizvoda. Podaci o cijenama na razini kontrolnog broja proizvoda bili bi precizniji te ne bi bili podložni mogućim netočnostima uzrokovanim velikim varijacijama u cijenama unutar iste kategorije proizvoda (npr. sječene niti različitih promjera).

               (57)

               Unatoč tom ograničenju, raspoloživi podaci pokazuju da su cijene u razdoblju ispitnog postupka revizije na većini drugih tržišta bile niže od cijena na tržištu Unije. S obzirom na privlačne cijene na tržištu Unije, vjerojatno je da bi se znatne količine koje se trenutačno prodaju na ostalim tržištima u slučaju stavljanja antidampinških mjera izvan snage preusmjerile na tržište Unije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49., više od 600 tisuća tona izvezeno je na druga tržišta i stoga bi se barem djelomično moglo preusmjeriti na tržište Unije.

               (58)

               Privlačnost tržišta Unije potvrđuju i ulaganja kineskih izvoznika u trećim zemljama, osobito u Egiptu. Procijenjeni kapacitet peći ugrađenih u Egiptu iznosio je 80 tisuća metričkih tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Procjenjuje se da će do kraja 2017. dosegnuti 160 tisuća metričkih tona, a do 2019. 200 tisuća metričkih tona (10).

               (59)

               Komisija je na temelju razina cijena na tržištu Unije i njegove važnosti za izvoz iz NRK-a zaključila da je tržište Unije privlačno proizvođačima staklenih niti iz NRK-a. Postoji velika vjerojatnost da će se uvoz znatno povećati ako se antidampinške mjere stave izvan snage.

         3.2.3.   Ostala razmatranja

               (60)

               Tijekom Komisijina antisubvencijskog ispitnog postupka iz 2014. potvrđen je određen broj poticaja koji su dostupni industriji staklenih niti u NRK-u, što ukazuje na činjenicu da je NRK spreman pružiti potporu širenju industrije staklenih niti i njezinoj prisutnosti diljem svijeta. Stoga se može očekivati povećanje izvoza na tržište Unije ako se antidampinške mjere stave izvan snage.

               (61)

               Indija je u rujnu 2016. produljila svoje antidampinške pristojbe na uvoz staklenih niti iz NRK-a. Turska je produljila antidampinške pristojbe na takav uvoz u studenom 2016. Antidampinškim pristojbama na ostalim tržištima smanjuje se privlačnost tih tržišta kineskim proizvođačima.

               (62)

               U pogledu kineske politike određivanja cijena, Komisija smatra da je postojanje antidampinških mjera u ostalim trećim zemljama dodatna naznaka dampinških praksi kineskih proizvođača izvoznika.

         3.2.4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

               (63)

               Na temelju prethodno navedenoga, Komisija očekuje da bi se kineski dampinški izvoz nastavio u većem obujmu i da bi doveo do većeg pritiska na cijene na tržištu Unije ako bi se postojeće mjere stavile izvan snage.

         4.   ŠTETA

   4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

               (64)

               Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvodilo je sedam proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

               (65)

               Komisija je na temelju informacija koje je o industriji Unije dostavio APFE utvrdila da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila približno 652 tisuće tona.

               (66)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 18., Komisija je odabrala uzorak proizvodnih pogona triju proizvođača iz Unije koji čine 74 % ukupne prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije i 68 % ukupne proizvodnje u Uniji.

         4.2.   Potrošnja u Uniji

               (67)

               Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju i. količine prodaje industrije Unije na tržištu Unije na temelju podataka koje je dostavio APFE i ii. uvoza iz trećih zemalja na temelju podataka Eurostata (COMEXT).

               (68)

               Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 1.

                  Potrošnja u Uniji (u metričkim tonama)

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015. (RIPR)

                           Ukupna potrošnja u Uniji

                           750 645

                           813 760

                           897 396

                           960 818

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              108

                              120

                              128

                              Izvor: podaci udruženja APFE; Eurostat (COMEXT).

               (69)

               Potrošnja u Uniji snažno se razvila tijekom razmatranog razdoblja. Taj rast označava povratak na razinu aktivnosti prije financijske krize. Rast je potaknut snažnim razvojem termoplastične industrije i znatnim povećanjem potražnje za laganim i trajnim materijalima.

         4.3.   Uvoz iz predmetne zemlje

   4.3.1.   Obujam i tržišni udjel uvoza iz predmetne zemlje

               (70)

               Uvoz u Uniju iz NRK-a razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 2.

                  Količina uvoza (u metričkim tonama), tržišni udio

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015. (RIPR)

                           Obujam uvoza iz NRK-a

                           101 953

                           121 634

                           148 796

                           77 669

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              119

                              146

                              76

                           Tržišni udjel (%)

                           14

                           15

                           17

                           8

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              107

                              121

                              57

                              Izvor: Eurostat (COMEXT).

               (71)

               Rast obujma uvoza između 2012. i 2014. ukazuje na ograničen učinak prvotne antidampinške pristojbe uvedene 2011. Povećanje razine mjera 2014., zajedno s aprecijacijom američkog dolara, dovelo je do promjene te tendencije. Proizvođači izvoznici u NRK-u navode svoje cijene u američkim dolarima te je njegova aprecijacija učinila uvoz manje privlačnim uvoznicima iz Unije.

         4.3.2.   Cijene uvoza iz predmetne zemlje i sniženje cijena

               (72)

               Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju statističkih podataka Eurostata.

               (73)

               Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 3.

                  Uvozne cijene iz NRK-a (EUR/tona)

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015. (RIPR)

                           Uvozne cijene (EUR/tona)

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              90

                              96

                              126

                              Izvor: Eurostat (COMEXT).

               (74)

               Prosječna cijena predmetnog proizvoda se u razdoblju 2012. – 2014. smanjila za 4 %, no zatim je u razdoblju ispitnog postupka revizije zabilježila povećanje od 31 %.

               (75)

               Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila uspoređujući sljedeće:

               (76)

               ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

               (77)

               statističke podatke o uvozu prema oznakama KN koji se temelje na podacima Eurostata, a utvrđeni su na osnovi cijena troškova, osiguranja i vozarine („CIF”), uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe i troškove nastale nakon uvoza.

               (78)

               Rezultat usporedbe izražen je kao postotak pretpostavljenog prometa industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (79)

               Unatoč povećanju prosječne cijene kineskih uvoza u 2015., tako utvrđena razina snižavanja iznosila je 15 %.

         4.4.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

   4.4.1.   Obujam i tržišni udjel uvoza iz ostalih trećih zemalja

               (80)

               Obujam uvoza u Uniju iz ostalih trećih zemalja razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 4.

                  Obujam uvoza (u metričkim tonama), tržišni udjel – ostale zemlje

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015. (RIPR)

                           Obujam uvoza iz Malezije

                           60 571

                           64 188

                           53 398

                           68 774

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              106

                              88

                              114

                           Tržišni udjel Malezije (%)

                           8

                           8

                           6

                           7

                              Indeks

                              100

                              98

                              74

                              89

                           Obujam uvoza iz Egipta

                           0

                           0

                           12 835

                           45 516

                              Indeks

                              Nije primjenjivo

                              Nije primjenjivo

                              Nije primjenjivo

                              Nije primjenjivo

                           Tržišni udjel Egipta (%)

                           0

                           0

                           1

                           5

                              Indeks

                              Nije primjenjivo

                              Nije primjenjivo

                              Nije primjenjivo

                              Nije primjenjivo

                           Obujam uvoza iz Norveške

                           33 260

                           35 255

                           35 496

                           41 619

                              Indeks

                              100

                              106

                              107

                              125

                           Tržišni udjel Norveške (%)

                           4

                           4

                           4

                           4

                              Indeks

                              100

                              98

                              89

                              98

                           Obujam uvoza iz Turske

                           20 940

                           17 619

                           19 252

                           19 703

                              Indeks

                              100

                              84

                              92

                              94

                           Tržišni udjel Turske (%)

                           3

                           2

                           2

                           2

                              Indeks

                              100

                              78

                              77

                              74

                           Obujam uvoza iz drugih zemalja

                           46 148

                           47 624

                           59 493

                           73 795

                              Indeks

                              100

                              103

                              129

                              160

                           Tržišni udjel drugih zemalja (%)

                           6

                           6

                           7

                           8

                              Indeks

                              100

                              95

                              108

                              125

                              Izvor: Eurostat (COMEXT).

               (81)

               Glavni izvori opskrbe za Uniju bili su Malezija, Egipat, Norveška i Turska.

               (82)

               Tržišni udjel ostalih trećih zemalja povećao se s 21 % na 26 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (83)

               Najznatnije se povećao uvoz iz Egipta. U prvim godinama razmatranog razdoblja nije bilo uvoza, no 2015. uvoz iz Egipta, gdje jedan veliki proizvođač s poslovnim nastanom u NRK-u i dalje znatno ulaže, dosegnuo je 5 % tržišnog udjela.

         4.4.2.   Cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja

               (84)

               Cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja kretale su se kako slijedi:

                  Tablica 5.

                  Uvozne cijene (EUR/tona)

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015. (RIPR)

                           Uvozna cijena, Malezija

                           999

                           946

                           918

                           941

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              95

                              92

                              94

                           Uvozna cijena, Egipat

                           —

                           —

                           823

                           997

                              Indeks

                              Nije primjenjivo

                              Nije primjenjivo

                              Nije primjenjivo

                              Nije primjenjivo

                           Uvozna cijena, Norveška

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indeks

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Uvozna cijena, Turska

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indeks

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Uvozne cijene, ostale zemlje

                           874

                           827

                           1 206

                           1 310

                              Indeks

                              100

                              95

                              138

                              150

                              Izvor: Eurostat (COMEXT).

               (85)

               Na temelju usporedbe oznaka KN može se zaključiti da su cijene uvoza iz Malezije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bile više od cijena uvoza iz NRK-a. Malezijske su se cijene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije blago smanjile, za razliku od cijene uvoza iz ostalih zemalja.

               (86)

               Budući da je norveški proizvođač povezan s jednim proizvođačem iz Unije, cijene iz Norveške u znatnoj su mjeri transferne cijene između povezanih strana pa ih stoga Komisija ne može smatrati pouzdanima za smislenu usporedbu.

               (87)

               Prosječne statističke cijene nisu naznaka stvarnih cijena jer se cijene različitih vrsta proizvoda znatno razlikuju i jer asortiman vrsta proizvoda nije poznat. Stoga se ne može doći do zaključka u pogledu uvoznih cijena iz ostalih trećih zemalja.

         4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

   4.5.1.   Opće napomene

               (88)

               U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 18., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

               (89)

               Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete.

               (90)

               Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz pritužbe i zahtjeva za reviziju te iz naknadnih podnesaka koje je radi provjere usporedila sa statističkim podacima kad je to bilo moguće. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije.

               (91)

               Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

               (92)

               Utvrđeno je da su podaci iskorišteni za izračun pokazatelja reprezentativni za gospodarsko stanje industrije Unije.

               (93)

               Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

               (94)

               Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

         4.5.2.   Makroekonomski pokazatelji

   4.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (95)

               Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 6.

                  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015. (RIPR)

                           Proizvodnja u tonama

                           536 878

                           584 197

                           616 382

                           652 857

                              Indeks

                              100

                              109

                              115

                              122

                           Proizvodni kapacitet u tonama

                           645 229

                           690 737

                           698 182

                           725 960

                              Indeks

                              100

                              107

                              108

                              113

                           Iskorištenost kapaciteta (%)

                           83

                           85

                           88

                           90

                              Indeks

                              100

                              102

                              106

                              108

                              Izvor: odgovori na upitnike, APFE.

               (96)

               Godinu 2012. obilježili su nizak obujam proizvodnje, niska razina kapaciteta i niska stopa iskorištenosti kapaciteta. Proizvodnja se u nadolazećim godinama postupno povećala, pozitivno reagiravši na rastuću potražnju. U razdoblju nakon 2012. bilo je i manje ponovnih izgradnji peći. Kad se zajedno razmotre, svi su ti čimbenici doprinijeli povoljnom razvoju kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta.

         4.5.2.2.   Obujam prodaje, tržišni udjel, rast

               (97)

               Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 7.

                  Obujam prodaje i tržišni udjel (u metričkim tonama)

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015. (RIPR)

                           Obujam prodaje na tržištu Unije

                           487 774

                           527 441

                           568 126

                           633 743

                              Indeks

                              100

                              108

                              116

                              130

                           Tržišni udjel (%)

                           65

                           65

                           63

                           66

                              Indeks

                              100

                              100

                              97

                              102

                              Izvor: odgovori na upitnike, APFE.

               (98)

               Rastuća potražnja postupno je potaknula rast obujma prodaje, koji je 2015. zabilježio povećanje od 30 % u usporedbi s niskom početnom razinom 2012.

               (99)

               Međutim, povećanje prodaje industrije Unije bilo je sporije od razvoja potrošnje u Uniji do 2014. zbog prisutnosti kineskog uvoza sa sniženim cijenama. Tržišni udjel industrije Unije smanjio se sa 65 % na 63 % između 2012. i 2014. te se povećao na 66 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, nakon povećanja mjera 2014.

         4.5.2.3.   Zaposlenost i produktivnost

               (100)

               Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 8.

                  Zaposlenost i produktivnost

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015. (RIPR)

                           Broj zaposlenika

                           3 580

                           3 456

                           3 366

                           3 404

                              Indeks

                              100

                              97

                              94

                              95

                           Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                           150

                           169

                           183

                           192

                              Indeks

                              100

                              113

                              122

                              128

                              Izvor: odgovori na upitnike, APFE.

               (101)

               Zaposlenost se smanjila za 5 % između 2012. i 2015., unatoč pozitivnom razvoju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Restrukturiranje industrije, napori koje je industrija uložila u inoviranje i optimiziranje proizvodnih procesa te povećanje iskorištenosti kapaciteta dovelo je do znatnog poboljšanja produktivnosti tijekom razmatranog razdoblja.

         4.5.2.4.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

               (102)

               U ispitnom je postupku utvrđeno da dampinška marža iznosi više od 70 %. Učinak veličine stvarnih dampinških marži na industriju Unije ublažen je povećanjem mjera 2014. Industrija Unije počela je u potpunosti ostvarivati korist od tih mjera 2015.

               (103)

               Kombinirane mjere koje su uspostavljene doprinijele su smanjenju kineskog uvoza i omogućile industriji Unije da zadrži svoj tržišni udjel. Međutim, cijene industrije Unije ostale su niske te su u prosjeku bile niže od razina iz 2012.

               (104)

               Stoga se može zaključiti da je industrija Unije uspjela ostvariti korist od mjera na snazi te se počela oporavljati od štete nanesene prethodnim dampingom kineskih proizvođača izvoznika.

         4.5.3.   Mikroekonomski pokazatelji

   4.5.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

               (105)

               Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 9.

                  Prodajne cijene nepovezanim kupcima u Uniji

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015. (RIPR)

                           Prosječna jedinična prodajna cijena nepovezanim kupcima na razini franko tvornica u Uniji (EUR/tona)

                           1 107

                           1 064

                           1 059

                           1 079

                              Indeks

                              100

                              96

                              96

                              97

                              Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku.

               (106)

               Prosječne prodajne cijene nisu se znatnije promijenile od 2012., iako su 2015. zabilježile blago smanjenje od 3 % u usporedbi sa 2012.

         4.5.3.2.   Prosječan jedinični trošak proizvodnje

               (107)

               Jedinični trošak proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja razvijao se na sljedeći način:

                  Tablica 10.

                  Jedinični trošak proizvodnje

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015. (RIPR)

                           Jedinični trošak proizvodnje (EUR/mjerna jedinica)

                           1 188

                           1 082

                           1 055

                           1 005

                              Indeks

                              100

                              91

                              89

                              85

                              Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku.

               (108)

               Jedinični trošak proizvodnje smanjio se tijekom razmatranog razdoblja. Ta se tendencija može objasniti povećanjem iskorištenosti kapaciteta, koje doprinosi smanjenju jediničnog troška proizvodnje u toj kapitalno intenzivnoj industriji. Korist od niskih cijena sirovina i energije ostvarila je i industrija Unije.

         4.5.3.3.   Troškovi rada

               (109)

               Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 11.

                  Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015. (RIPR)

                           Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                           52 316

                           53 849

                           57 443

                           59 099

                              Indeks

                              100

                              103

                              110

                              113

                              Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku.

               (110)

               Blago rastuće plaće i otpuštanje slabije plaćenih radnika uzrokovano projektom povećanja učinkovitosti jednog od proizvođača u uzorku dovelo je do povećanja prosječnih troškova rada po zaposleniku.

         4.5.3.4.   Zalihe

               (111)

               Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 12.

                  Zalihe (u metričkim tonama)

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015. (RIPR)

                           Završne zalihe

                           111 626

                           119 813

                           105 740

                           92 914

                              Indeks

                              100

                              107

                              95

                              83

                              Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku.

               (112)

               Završne su se zalihe prvo blago povećale u 2013. i zatim nastavile dodatno smanjivati tijekom razmatranog razdoblja potaknute rastućom potražnjom.

               (113)

               Povećanje razine mjera 2014. imalo je učinak na smanjenje koje se dogodilo pri kraju razmatranog razdoblja.

         4.5.3.5.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (114)

               Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 13.

                  Profitabilnost

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015. (RIPR)

                           Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                           – 13,7

                           – 3,3

                           0,4

                           8,6

                              Indeks

                              – 100

                              – 24

                              3

                              63

                           Novčani tok (u tisućama EUR)

                           – 25 623

                           – 17 008

                           635

                           47 361

                              Indeks

                              – 100

                              – 66

                              2

                              185

                           Ulaganja (u tisućama EUR)

                           39 573

                           34 088

                           41 500

                           49 664

                              Indeks

                              100

                              86

                              105

                              126

                           Povrat ulaganja (%)

                           – 10

                           – 3

                           0

                           8

                              Indeks

                              – 100

                              – 27

                              4

                              82

                              Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku.

               (115)

               Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku počela se postupno poboljšavati tijekom razmatranog razdoblja te je postala pozitivna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (116)

               Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Proizvođači iz Unije suočili su se s negativnim novčanim tokovima 2012. i 2013. Stanje se postupno poboljšalo tijekom razmatranog razdoblja i proizvođači iz Unije počeli su ostvarivati pozitivne novčane tokove od 2014.

               (117)

               Ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku pratila su rast tijekom razmatranog razdoblja. To je povećanje bilo znatnije kako se približavala 2015. Ulaganja su u velikoj mjeri bila potaknuta ponovnim izgradnjama peći.

               (118)

               Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja razvijao se u skladu s profitabilnošću. Oporavak povrata ulaganja posljedica je poboljšanog gospodarskog stanja industrije Unije na kraju razmatranog razdoblja.

               (119)

               Slabi financijski rezultati industrije Unije između 2012. i 2014. ograničili su njezinu sposobnost prikupljanja kapitala. Industriji Unije potrebna su znatna i dugoročna ulaganja kako bi mogla ponovo izgraditi peći u redovitim vremenskim intervalima i nastaviti svoje poslovanje.

         4.5.4.   Zaključak o stanju industrije Unije

               (120)

               Godinu 2012. obilježili su niska razina potražnje, niska razina kapaciteta zbog ponovnih izgradnji peći, niska stopa iskorištenosti kapaciteta, visoke razine zaliha, mjere restrukturiranja i niske cijene uzrokovane prethodnim dampingom, što je zajedno dovelo do golemih gubitaka i novčanih odljeva za trgovačka društva u uzorku.

               (121)

               Posljedično, između 2012. i 2014. snažan razvoj potražnje potakao je razvoj prodaje, koja se pretvorila u povećanu proizvodnju i niže razine zaliha. Povećali su se kapacitet i iskorištenost kapaciteta. Bolja apsorpcija fiksnih troškova, poboljšanje produktivnosti i deflacija nekih važnih sirovina omogućili su trgovačkim društvima u uzorku da znatno smanje troškove proizvodnje.

               (122)

               Ipak, početne antidampinške mjere nametnute 2011. nisu u cijelosti nadoknadile sniženje cijena uzrokovano kineskim uvozom, koji se povećao za 46 % između 2012. i 2014. Ta je situacija narušila oporavak industrije Unije.

               (123)

               Kako bi zadržala svoj tržišni udjel, industrija Unije morala je izdržati daljnje smanjenje cijena te je jedva prešla prag isplativosti 2014.

               (124)

               Nakon povećanja mjera 2014., tržišni udjel i cijene industrije Unije oporavili su se i počeli pokazivati tendenciju rasta. Jedinični trošak proizvodnje dodatno se smanjio zbog povećanog obujma proizvodnje, što je omogućilo industriji Unije da ostvari dobit od 8,6 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Svi su pokazatelji uspješnosti postali pozitivni, uključujući onaj za stvaranje radnih mjesta.

               (125)

               Kako je utvrđeno ispitnim postupkom iz 2014., industrija Unije nastavila je trpjeti materijalnu štetu tijekom rujna 2013. Štetni učinak dampinškog i subvencioniranog uvoza nastavio se 2014. Industrija Unije počela je ponovno ostvarivati dobit i otvarati radna mjesta tek nakon povećanja mjera.

               (126)

               Komisija je na temelju prethodno navedenoga zaključila da se industrija Unije nakon povećanja mjera 2014. djelomično oporavila od štete uzrokovane prethodnim dampingom i da nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         4.6.   Vjerojatnost ponavljanja štete

               (127)

               Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 49., procijenjeni neiskorišteni kapaciteti proizvođača iz NRK-a predstavljali su znatan iznos ukupne potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Neiskorišteni kapaciteti 2016. su se u odnosu na 2015. udvostručili. Kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 59., zbog tog povećanja i velike privlačnosti tržišta Unije vjerojatno bi se uvoz iz NRK-a u slučaju stavljanja mjera izvan snage nastavio u velikom opsegu.

               (128)

               Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 75., kineski su uvoznici nastavili znatno snižavati cijene industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, unatoč nepovoljnom kretanju deviznog tečaja između EUR i USD.

               (129)

               Oporavak cijena staklenih niti bio je ograničen. Cijene industrije Unije i dalje su niže od razina iz 2012., a učinak povećanja razina mjera 2014. ublažio je rastući pritisak uvoza iz Egipta. Nakon dosezanja razina prije financijske krize, očekuje se postupno usporavanje rasta potrošnje u Uniji.

               (130)

               Proizvodnja staklenih niti veoma je kapitalno intenzivna industrija. Proizvođači u uzorku u razmatranom su razdoblju uložili 165 milijuna EUR u svoje proizvodne kapacitete. Njihov je novčani tok poslovanja u istom razdoblju dosegnuo samo 5 milijuna EUR. Zbog tih razloga bi se stavljanjem mjera izvan snage stvorila razina rizika i financijsko opterećenje kojima bi se dodatno ugrozila ekonomska opravdanost tih dugoročnih ulaganja. Industrija Unije bila bi prisiljena zatvoriti svoje peći. To bi dovelo u opasnost njezino postojanje. Nadalje, ova je industrija veoma osjetljiva na promjenu obujma proizvodnje zbog velikog udjela fiksnih troškova. To znači da bi relativno malo smanjenje proizvodnje moglo uzrokovati velike gubitke. Nedavno poboljšanje stanja industrije Unije u velikoj je mjeri povezano s boljom apsorpcijom fiksnih troškova zbog povećane iskorištenosti kapaciteta do koje je prvenstveno došlo zbog uspostavljenih mjera, osobito nakon 2014.

               (131)

               Uz to, na uspješnost industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja pozitivno su utjecali vanjski čimbenici kao što su cijene energije i sirovina, koje su bile relativno niske. Dugoročno nije vjerojatno da bi cijene tih sirovina ostale na tako niskoj razini. Povećanje cijena tih sirovina dodatno bi negativno utjecalo na profitabilnost industrije Unije.

               (132)

               Iako se stanje industrije Unije poboljšalo 2015., ono je stoga i dalje osjetljivo i obilježavaju ga postojanost niskih cijena, nestabilni troškovi proizvodnje i veliki zahtjevi u pogledu kapitala. U tom kontekstu, velike količine kineskog dampinškog uvoza sa sniženim cijenama vjerojatno bi pogoršale financijske rezultate industrije Unije.

               (133)

               Komisija je na temelju toga zaključila da postoji vjerojatnost ponavljanja štete ako se antidampinške mjere stave izvan snage, a kompenzacijska pristojba ostane na razini koja se već pokazala neučinkovitom u ograničavanju dolaska velikih količina uvoza sa sniženim cijenama.

         5.   INTERES UNIJE

               (134)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju zadržavanje postojećih antidampinških mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđena vjerojatnost ponavljanja štetnog dampinga. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i izvoznika.

         5.1.   Interes industrije Unije

               (135)

               Proizvođači iz Unije pokazali su veoma velik stupanj suradnje prilikom ovog ispitnog postupka.

               (136)

               Industrija Unije pokazala je da je njezino poslovanje održivo kada nije podložno nepoštenom tržišnom natjecanju zbog dampinškog i subvencioniranog uvoza, a mjerama na snazi omogućio joj se djelomičan oporavak od prijašnje štete.

               (137)

               Istodobno, uklanjanje mjera vrlo bi vjerojatno dovelo do povećanja nepoštenog tržišnog natjecanja zbog dampinškog kineskog uvoza, čime bi se doveo u opasnost nastavak poslovanja preostalih proizvođača iz Unije.

               (138)

               Stoga se zaključuje da je u interesu Unije da se zadrže mjere na snazi.

         5.2.   Interes nepovezanih uvoznika

               (139)

               Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 20., osam nepovezanih uvoznika odgovorilo je na obrazac za odabir uzorka. Uzorkom su obuhvaćena tri najveća uvoznika, od kojih su dva surađivala. Oni su činili 5 % kineskog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nijedan od uvoznika koji su se prijavili kao zainteresirane strane u ovom ispitnom postupku nije iznio svoje stajalište u korist ili protiv mjera obuhvaćenih revizijom.

               (140)

               Uvoznici i trgovci imaju pristup velikom broju izvora opskrbe unutar i izvan Unije. Uz to, predmetni je proizvod u velikoj mjeri standardiziran, a izvori opskrbe tog proizvoda mogu se učinkovito zamijeniti.

               (141)

               Komisija je na temelju prethodno navedenoga zaključila da bi produljenje antidampinške pristojbe imalo ograničen učinak na stanje uvoznika.

         5.3.   Interes korisnika

               (142)

               Proizvod iz ispitnog postupka ima velik broj primjena, npr. u industriji prijevoza (automobilska industrija, industrija pomorskog prijevoza, industrija zračnog prijevoza i vojna industrija), električnoj i elektroničkoj industriji, industriji povezanoj s energijom vjetra, građevinskoj industriji i građevinarstvu, industriji spremnika/cijevi i industriji potrošačke robe. Velik broj različitih korisnika surađivao je u postupku.

               (143)

               Na Komisijin upitnik odgovorilo je 19 od 64 korisnika koji su se prijavili kao zainteresirane strane. Oni čine otprilike 10 % ukupne potrošnje u Uniji.

               (144)

               Četrnaest trgovačkih društava bilo je protiv produljenja mjera, tri su trgovačka društva bila za zadržavanje mjera, a dva su bila suzdržana. Jedno je udruženje korisnika izrazilo svoje protivljenje mjerama.

               (145)

               Nekoliko je korisnika tvrdilo da se uspostavljenim mjerama uzrokuje nekonkurentnost proizvoda na kraju proizvodnog lanca u usporedbi s istim proizvodima proizvedenima u Aziji. Tvrdili su i da ne mogu apsorbirati odgovarajuće povećanje troška, niti ga proslijediti svojim potrošačima.

               (146)

               Komisija je nakon povećanja mjera 2014. povećala razinu pristojbi uvedenih na predmetni proizvod na razinu koja je otprilike dva puta veća od razine početne antidampinške pristojbe. Komisija je procijenila da učinak takvog povećanja na profitabilnost industrija korisnika neće premašiti jedan postotni bod, iako je priznala da su neki sektori industrije bili više izloženi od drugih.

               (147)

               To je potvrđeno trenutačnim ispitnim postupkom. Podaci koje su dostavili korisnici koji surađuju doista upućuju na to da se trošak staklenih niti, bez obzira na njihovo podrijetlo, povećao od 2014. do 2015. u iznosu koji čini 0,5 % njihova prometa. U međuvremenu je došlo do povećanja prometa, dobiti i broja radnih mjesta povezanih s predmetnim proizvodom. Samo su dva trgovačka društva prijavila smanjenje prometa i zaposlenosti, a četiri trgovačka društva smanjenje dobiti.

               (148)

               Neki su korisnici tvrdili i da industrija Unije nema dovoljno proizvodnog kapaciteta kako bi zadovoljila potražnju u Uniji, da ne povećava kapacitete i da nije konkurentna jer ima stariju opremu i veće troškove energije i rada.

               (149)

               Ispitnim je postupkom utvrđeno da te tvrdnje nisu utemeljene. Kako je opisano u prethodnim uvodnim izjavama, industrija Unije uložila je znatna sredstva, unaprijedila svoju produktivnost i povećala proizvodne kapacitete unatoč duljem razdoblju tijekom kojeg je ostvarivala gubitke, a koje je završilo nakon povećanja mjera 2014. Daljnje proširenje kapaciteta zahtijeva dugoročne kapitalne obveze, koje i same ovise o održavanju ravnopravnih uvjeta tržišnog natjecanja, pod kojima konkurentni proizvođači mogu očekivati odgovarajući povrat ulaganja.

               (150)

               Nadalje, unatoč povećanju mjera između 2014. i 2015., potrošnja u Uniji nastavila se razvijati istom brzinom kao i prošlih godina. Doista, osim izvora opskrbe iz NRK-a postoje i drugi izvori, kao što su oni iz Bahreina, Egipta, Japana, Malezije i SAD-a. Tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz NRK-a, čiji je tržišni udio dosegnuo 17 % ukupne potrošnje u Uniji 2014., gotovo nikad nije premašivao polovicu ukupnog uvoza iz trećih zemalja. U svakom slučaju, svrha antidampinških i antisubvencijskih pristojbi nije zaustavljanje kineskog uvoza u Uniju, nego osiguranje da se takav uvoz natječe s drugim izvorima opskrbe pod poštenim uvjetima.

               (151)

               Komisija je na temelju prethodno navedenoga zaključila da bi produljenje antidampinške pristojbe imalo ograničen učinak na stanje korisnika.

         5.4.   Zaključak o interesu Unije

               (152)

               Stavljanje mjera izvan snage imalo bi materijalan i negativan učinak na proizvođače iz Unije.

               (153)

               Produljenje antidampinške pristojbe imalo bi ograničen učinak na uvoznike, koji su ostali neutralni.

               (154)

               Iako je poslovanje nekih korisnika izloženo povećanju troška povezanog s predmetnim proizvodom i istovjetnim proizvodom, ispitnim se postupkom potvrdilo da su mjere imale ograničen učinak na ukupnu uspješnost industrija korisnika.

               (155)

               Komisija zaključuje da, uzimajući sve u obzir, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv nastavka primjene trenutačnih antidampinških mjera na uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a.

         6.   ZAKLJUČAK I OBJAVA

               (156)

               Sve su zainteresirane strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje antidampinških mjera na snazi. Dan im je i rok u kojem su nakon te objave mogle podnijeti primjedbe. Samo se jedna zainteresirana strana, i to podnositelj zahtjeva, javila nakon objave i izrazila svoju suglasnost sa zaključcima Komisije te prijedlogom za zadržavanje antidampinških mjera na snazi.

               (157)

               Iz prethodno navedenih razmatranja proizlazi, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da treba zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a, uvedene Provedbenom uredbom (EU) br. 248/2011, kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 1379/2014.

               (158)

               Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz sječenih niti od staklenih vlakana, duljine od najviše 50 mm; roving prediva od staklenih vlakana, osim onih koja su impregnirana i prevučena te imaju gubitak mase pri žarenju veći od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887); te podloga izrađenih od filamentnih staklenih vlakana, osim podloga od staklene vune, trenutačno razvrstanih u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) i 7019 31 00 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

               Društvo

               Konačna antidampinška pristojba (%)

               Dodatna oznaka TARIC

               Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

               14,5

               B990

               Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

               0

               A983

               Chongqing Polycomp International Corporation

               19,9

               B991

               Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu I.

               15,9

               Sva ostala društva

               19,9

               A999

         3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbi utvrđenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima Prilogom II. Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.
   4.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 24. travnja 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

      (2)  SL L 67, 15.3.2011., str. 1.

      (3)  SL L 367, 23.12.2014., str. 22.

      (4)  SL C 99, 15.3.2016., str. 10.

      (5)  Japan, Nippon Electric Glass Co., Ltd. (Japan), Malezija, Nippon Electric Glass (Malezija) i CAM ELYAF SANAYİİ A.Ș. (Turska)

      (6)  Informacije koje je APFE dostavio u listopadu 2016. temeljile su se na prezentaciji „Europsko tržište i stanje opskrbe”.

      (7)  Informacije o cijenama temelje se na carinskim statističkim podacima.

      (8)  Iz NRK-a je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije izvezeno približno 111 tisuća metričkih tona u SAD, 78 tisuća u Uniju, 16 tisuća u Maleziju i 14 tisuća u Indiju.

      (9)  Prema redoslijedu važnosti: SAD, EU, Saudijska Arabija, Južna Koreja, Ujedinjeni Arapski Emirati, Kanada, Tajland, Japan, Malezija i Indija.

      (10)  Informacije koje je APFE dostavio u listopadu 2016. temeljile su se na prezentaciji „Europsko tržište i stanje opskrbe”.

      PRILOG I.
      Proizvođači izvoznici koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak:

                  Naziv

                  Dodatna oznaka TARIC

                  Taishan Fiberglass Inc.;
                  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

                  B992

                  Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

                  B993

                  Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

                  B994

                  Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

                  B995

                  Glasstex Fiberglass Materials Corp.

                  B996

      PRILOG II.
      Izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje trgovački račun mora biti navedena na valjanom trgovačkom računu iz članka 1. stavka 3. u sljedećem obliku:

                  1.

                  Ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun.

                  2.

                  Sljedeća izjava: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) proizvoda od filamentnih staklenih vlakana prodanih za izvoz u Europsku uniju i navedenih na ovom računu proizvelo društvo (naziv trgovačkog društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici Kini. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni”.

                  3.

                  Datum i potpis.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1595 оd 21. rujna 2017. o odobrenju izmjene koja nije manja u specifikaciji za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Gorgonzola (ZOI))

text:
                  22.9.2017

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 244/1

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1595
      оd 21. rujna 2017.
      o odobrenju izmjene koja nije manja u specifikaciji za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Gorgonzola (ZOI))
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 3. točku (a),
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti (dalje u tekstu: ZOI) „Gorgonzola”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/96 (2).

                  (2)

                  Budući da predmetna izmjena nije bila manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
                      (3).

                  (3)

                  Izmjene se odnose na opis proizvoda, dokaz podrijetla, metodu proizvodnje te pravila za označivanje, pakiranje i certificiranje.

                  (4)

                  Komisija je 22. kolovoza 2016. zaprimila prigovor Belgije. Povezanu obrazloženu izjavu o prigovoru Komisija je zaprimila 21. listopada 2016.

                  (5)

                  S obzirom na to da je taj prigovor smatrala prihvatljivim, Komisija je dopisom od 7. lipnja 2016. pozvala Italiju i Belgiju da provedu odgovarajuća savjetovanja tijekom razdoblja od tri mjeseca kako bi postigle međusobni dogovor u skladu sa svojim unutarnjim postupcima.

                  (6)

                  Rok za savjetovanje produljen je za tri mjeseca.

                  (7)

                  Među strankama je postignut dogovor. Italija je dopisom od 5. lipnja 2017. Komisiju obavijestila o rezultatima dogovora.

                  (8)

                  Belgija je dostavila prigovor zbog toga što se, suprotno onome što je predviđeno u članku 7. stavku 1. točkama (e) i (g) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjevom za izmjenu ne utvrđuju jasna pravila za sustav pakiranja i certificiranja.

                  (9)

                  Podnositelj prigovora posebno je istaknuo točku 3.6. izmijenjenog jedinstvenog dokumenta koja glasi: „‚Gorgonzola’ se također može stavljati na tržište u vidu pretpakiranih komada bez reljefne aluminijske folije nakon odobrenja nadležnog inspekcijskog tijela ili drugog tijela koje je za to ovlašteno. Kako bi se održala kvaliteta, jamčilo podrijetlo i osigurao nadzor pretpakiranih komada ‚Gorgonzole’ stavljenih na tržište, nadležno inspekcijsko tijelo ili drugo tijelo koje je za to ovlašteno mora odobriti rezanje i pakiranje komada.”.

                  (10)

                  Podnositelj prigovora tvrdio je da se takvim pravilima ne objašnjava koje je uvjete u pogledu rezanja i pakiranja potrebno ispuniti i kontrolirati da bi se certificirao sir „Gorgonzola” ZOI. Osim toga, možda će biti potrebno nekoliko mjeseci da novi sustav postane operativan. Budući da će certifikacijskom tijelu trebati neko vrijeme da donese odluke o zahtjevima za certificiranje, tijekom razdoblja kontrole subjekti u poslovanju s hranom nemaju pravnu osnovu za uporabu registriranog naziva pri stavljanju proizvoda na tržište.

                  (11)

                  Cilj podnositelja prigovora stoga je bio potanko objasniti obveze u okviru postupka certificiranja te omogućiti prijelazno razdoblje u cilju neometanog početka novog sustava certificiranja tijekom kojega prerađivači i pakiratelji smiju nastaviti stavljati svoje proizvode na tržište koristeći se registriranim nazivom „Gorgonzola” ZOI tako dugo dok tijelo ovlašteno za izdavanje certifikata ne donese odluku o njihovu zahtjevu.

                  (12)

                  Italija se složila s tim da treba specificirati pravila za pakiranje i kontrolu. Inspekcijsko (kontrolno) tijelo za „Gorgonzolu” ZOI izradilo je dokument u kojem se prema mišljenju podnositelja prigovora objašnjava većina iznesenih pitanja.

                  (13)

                  Specifikacija proizvoda i jedinstveni dokument dodatno su izmijenjeni. Utvrđeno je da pretpakirani komadi moraju biti dobiveni od koluta, polovica koluta ili komada sira certificiranog podrijetla. Iznova je ukazano na obveze u pogledu sljedivosti i označivanja za subjekte u poslovanju s hranom.

                  (14)

                  Nadalje, kako bi se omogućio neometan početak novog sustava certificiranja i subjektima koji režu i pakiraju proizvod izvan zemljopisnog područja dopustilo da iskoriste odgovarajući rok za podnošenje zahtjeva za certifikaciju i svoje proizvode nastave stavljati na tržište pod registriranim nazivom „Gorgonzola” ZOI, posebno pravilo o pakiranju kojim se zahtijeva da „Gorgonzolu” koja se stavlja na tržište u vidu pretpakiranih komada bez reljefne aluminijske folije mora certificirati ovlašteno inspekcijsko (kontrolno) tijelo ili drugo tijelo koje je za to ovlašteno, trebalo bi se primjenjivati tek nakon šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

                  (15)

                  U kontekstu prethodno navedenog Komisija smatra da bi izmjenu trebalo odobriti. Pročišćenu verziju jedinstvenog dokumenta trebalo bi objaviti u informativne svrhe,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      Odobrava se izmjena specifikacije povezana s nazivom „Gorgonzola” (ZOI), objavljena u Službenom listu Europske unije. Pročišćeni jedinstveni dokument nalazi se u Prilogu ovoj Uredbi.
      Članak 2.
      Pravilo iz članka 4. specifikacije proizvoda i odjeljka 3.6. jedinstvenog dokumenta da se „‚Gorgonzola’ može stavljati na tržište i u vidu pretpakiranih komada bez reljefne aluminijske folije nakon odobrenja nadležnog inspekcijskog tijela ili drugog tijela koje je za to ovlašteno” primjenjuje se od 12. travnja 2018.
      Članak 3.
      Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 21. rujna 2017.

               Za Komisiju

               Predsjednik

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

         (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1107/96 od 12. lipnja 1996. o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92 (SL L 148, 21.6.1996., str. 1.).

         (3)  SL C 188, 27.5.2016., str. 44.

         PRILOG

            JEDINSTVENI DOKUMENT

         Uredba Vijeća (EZ) br. 510/2006 o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (*1)

            „GORGONZOLA”

         EZ br.: IT-PDO-0217-01214 – 18.3.2014.

            ZOZP ( ) ZOI (X)

         1.   NAZIV

         „Gorgonzola”
         2.   DRŽAVA ČLANICA ILI TREĆA ZEMLJA

         Italija
         3.   OPIS POLJOPRIVREDNOG ILI PREHRAMBENOG PROIZVODA

         3.1.   Vrsta proizvoda

         Razred 1.3. Sirevi
         3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

         „Gorgonzola” je sir prošaran plavom plijesni koji se proizvodi isključivo od pasteriziranog punomasnog kravljeg mlijeka, sirno mu je tijesto sirovo, homogeno, bijele i blijedožute boje sa specifičnim plavozelenim i/ili sivoplavim prugama koje nastaju rastom plijesni (efekt mramora).
         „Gorgonzola” ima sljedeća obilježja:

                     —

                     oblik:

                                 —

                                 cilindričan s ravnom gornjom i donjom plohom te ravnim rubovima,

                                 —

                                 dimenzije: minimalna visina ruba 13 cm, promjer između 20 i 32 cm,

                                 —

                                 klasifikacija s obzirom na težinu, okus i zrenje:

                                             1.

                                             veliki kolut, blaga vrsta: od 9 do 13,5 kg, blagi okus, trajanje zrenja od najmanje pedeset dana do najviše sto pedeset dana;

                                             2.

                                             veliki kolut, pikantna vrsta: od 9 do 13,5 kg, izrazito pikantan okus, trajanje zrenja od najmanje osamdeset dana do najviše dvjesto sedamdeset dana;

                                             3.

                                             mali kolut, pikantna vrsta: od 5,5 do manje od 9 kg, izrazito pikantan okus, trajanje zrenja od najmanje šezdeset dana do najviše dvjesto dana,

                     —

                     kora: sive i/ili ružičaste boje, nejestiva,

                     —

                     sirno tijesto: homogeno, bijelo i blijedožuto, prošarano plijesni (efekt mramora) iz koje nastaju specifične plavozelene i/ili sivoplave pruge,

                     —

                     udio masti u suhoj tvari: najmanje 48 %.

               3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

         Punomasno kravlje mlijeko, teleće sirilo, sol.
         3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

         Na godišnjoj osnovi barem 50 % suhe tvari u hrani za krave dolazi iz područja proizvodnje.
         3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

         Na određenom se zemljopisnom području provode proizvodnja i obrada mlijeka, zrenje sira koji će postati „Gorgonzola” te stavljanje identifikacijskih oznaka iz točke 3.7. u nastavku.
         3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

         „Gorgonzola” se može stavljati na tržište kao cijeli kolut, vodoravno prerezana polovica koluta ili u komadima pakiranima u reljefnu aluminijsku foliju.
         „Gorgonzola” se također može stavljati na tržište u vidu pretpakiranih komada bez reljefne aluminijske folije nakon odobrenja nadležnog inspekcijskog tijela ili drugog tijela koje je za to ovlašteno.
         Pretpakirani komadi moraju biti dobiveni od cijelih koluta, polovica koluta ili komada sira certificiranog podrijetla (tj. umotani u reljefnu aluminijsku foliju koja nosi oznaku podrijetla). Kako bi se održala kvaliteta, jamčilo podrijetlo i osigurao nadzor pretpakiranih komada „Gorgonzole” stavljenih na tržište, nadležno inspekcijsko tijelo ili drugo tijelo koje je za to ovlašteno mora odobriti rezanje i pakiranje komada. Naime, zbog razlogâ sigurnosti hrane nije moguće strojno rezati kolute i horizontalno prerezane polovice koluta zapakirane u reljefnu aluminijsku foliju pa inspekcijsko tijelo, s obzirom na to da na rubovima koluta „Gorgonzole” nema oznake, mora provjeriti podrijetlo komada bez aluminijske folije.
         Subjekti u poslovanju s hranom moraju zadovoljavati zahtjeve u pogledu sljedivosti utvrđene člankom 18. Uredbe (EZ) br. 178/2002 i člankom 4. Uredbe (EU) br. 668/2014, tj. moraju moći identificirati svaki subjekt koji ih opskrbljuje sirom „Gorgonzola” te moraju uspostaviti sustave i postupke koji omogućuju dostupnost tih informacija i identifikaciju drugih subjekata kojima se isporučuje sir „Gorgonzola”.
         Komadi „Gorgonzole” mogu se rezati i pakirati na maloprodajnom mjestu na zahtjev potrošača, uz uvjet da je reljefna aluminijska folija vidljiva. Komadi „Gorgonzole” također se mogu rezati i pakirati na maloprodajnom mjestu za izravnu prodaju, uz uvjet da na komadu uvijek ostane dio reljefne aluminijske folije kao jamstvo autentičnosti proizvoda.
         3.7.   Posebna pravila za označivanje

         Kolut „Gorgonzole” prepoznaje se po dvjema identifikacijskim oznakama koje se stavljaju na određenom zemljopisnom području, a to su:

                     —

                     identifikacijska oznaka s identifikacijskim brojem sirane koja se u trenutku proizvodnje stavlja na obje ravne plohe (vidjeti sliku 1.),

                        Slika 1.

                     —

                     reljefna identifikacijska oznaka koja se, nakon što proizvod poprimi potrebna svojstva i spreman je za potrošnju, stavlja na reljefnu aluminijsku foliju (vidjeti sliku 2.) u koju se pakiraju koluti, horizontalno prerezane polovice koluta i, u skladu s odredbama točke 3.6., pretpakirani komadi; na reljefnoj aluminijskoj foliji nalazi se i zaštićena oznaka izvornosti „DOP Gorgonzola” sa simbolom EU-a; u slučaju pikantne „Gorgonzole” u obliku velikih i malih koluta, horizontalno prerezanih polovica koluta i komada, na reljefnoj aluminijskoj foliji pored ili ispod zaštićene oznake izvornosti „Gorgonzola” nalazi se natpis „piccante” ispisan manjim fontom od prethodno navedene oznake.

                        Slika 2.

               Pretpakirani komadi dobiveni od koluta
         Na primarnom se pakiranju pretpakiranih komada „Gorgonzole” u glavnom vidnom polju nalaze sljedeće oznake:

                     —

                     zaštićena oznaka izvornosti „Gorgonzola” sa simbolom ZOI EU-a,

                     —

                     natpis „piccante” za komade dobivene od velikih i malih koluta pikantne Gorgonzole, koji se nalazi pored ili ispod zaštićene oznake izvornosti „Gorgonzola” i ispisan je manjim slovima.

               Subjekt u poslovanju s hranom mora zadovoljavati zahtjeve u pogledu označivanja za različite vrste „Gorgonzole”.
         4.   SAŽETA DEFINICIJA ZEMLJOPISNOG PODRUČJA

         Određeno zemljopisno područje obuhvaća cjelokupna područja sljedećih provincija:

                     —

                     Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Milan, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola, Vercelli.

               Također obuhvaća sljedeće općine provincije Alessandria:

                     —

                     Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino i Frassineto Po.

               5.   POVEZANOST SA ZEMLJOPISNIM PODRUČJEM

         5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

         Prirodni čimbenici povezani su s klimatskim uvjetima na određenom zemljopisnom području, koji pogoduju velikoj količini kvalitetne krme za mliječne krave i razvoju mikrobioloških agensa koji siru daju njegova organoleptička svojstva i boju. U pogledu ljudskih čimbenika, osim povijesne važnosti sira za lokalno gospodarstvo, valja napomenuti da se složeni postupci proizvodnje sira „Gorgonzola” temelje na tradicionalnim obrtničkim tehnikama izrade sira: dodavanje mliječnih enzima mlijeku, suspenzija spora Penicillium i odabranih kvasaca te dodavanje telećeg sirila na idealnoj temperaturi, suho soljenje i specifična perforacija sirnog tijesta tijekom zrenja stoljećima su se provodili na određenom zemljopisnom području.
         5.2.   Posebnosti proizvoda

         „Gorgonzola” je homogeno, sirovo sirno tijesto bijele i blijedožute boje sa specifičnim plavozelenim i/ili sivoplavim prugama koje nastaju rastom plijesni (efekt mramora).
         Okus varira od blagog do izrazito pikantnog ovisno o različitim čimbenicima, osobito trajanju zrenja.
         5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

         Velikim količinama kvalitetne krme za mliječne krave i tradicionalnim tehnikama izrade sira, osobito dodavanjem spora Penicillium, suhim soljenjem i perforacijom sirnog tijesta tijekom zrenja, osiguravaju se organoleptička svojstva i boja „Gorgonzole”.

            Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

         (članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (*2))
         http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
         ili umjesto toga
         izravno na početnoj stranici talijanskog Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it) klikom na „Prodotti DOP IGP” u gornjem desnom kutu ekrana i zatim na „Prodotti DOP IGP STG” na lijevoj strani ekrana te na kraju na „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE”.

            (*1)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode.

            (*2)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode.