title: Provedbena uredba Vijeća (EU) 2015/1112 od 9. srpnja 2015. o provedbi članka 20. stavka 1. i članka 22. stavka 1. Uredbe (EU) 2015/735 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Južnom Sudanu

text:
               10.7.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 182/2

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) 2015/1112
   od 9. srpnja 2015.
   o provedbi članka 20. stavka 1. i članka 22. stavka 1. Uredbe (EU) 2015/735 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Južnom Sudanu
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2015/735 od 7. svibnja 2015. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Južnom Sudanu i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 748/2014 (1), a posebno njezin članak 20. stavak 1. i članak 22. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 7. svibnja 2015. donijelo Uredbu (EU) 2015/735.

               (2)

               Odbor za sankcije osnovan na temelju stavka 16. Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2206 (2015) 1. srpnja 2015. uključio je šest osoba na popis osoba i subjekata koji podliježu mjerama uvedenima stavkom 12. te rezolucije.

               (3)

               Imena dviju osoba navedenih u Prilogu II. Uredbi (EU) 2015/735 trebalo bi izbrisati iz tog priloga zbog toga što ih je Odbor Vijeća sigurnosti UN-a uvrstio na popis te bi se ona stoga trebala dodati u Prilog I. te uredbe.

               (4)

               Priloge I. i II. Uredbi (EU) 2015/735 trebalo bi stoga izmijeniti na odgovarajući način,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog I. Uredbi (EU) 2015/735 zamjenjuje se Prilogom ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Iz Priloga II. Uredbi (EU) 2015/735 brišu se sljedeća imena, kao i povezani unosi:

               1.

               Santino DENG

               2.

               Peter GADET

         Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. ASSELBORN

      (1)  SL L 117, 8.5.2015., str. 13.

      PRILOG

            „PRILOG I.

               POPIS FIZIČKIH I PRAVNIH OSOBA, SUBJEKATA I TIJELA IZ ČLANKA 5. STAVKA 1.

            A.   FIZIČKE OSOBE
            1.   Gabriel JOK RIAK (također poznat kao: a) Gabriel Jok b) Jok Riak c) Jock Riak)

               Položaj: Zapovjednik prvog sektora Sudanske narodnooslobodilačke vojske (SPLA) Datum rođenja: 1966. Mjesto rođenja: Bor, Sudan/Južni Sudan Državljanstvo: Južni Sudan Adresa: a) savezna država Unity, Južni Sudan b) Wau, savezna država Bahr El Ghazal, Južni Sudan Uvršten na popis:1. srpnja 2015.Ostali podaci: Od siječnja 2013. zapovijeda prvim sektorom SPLA-e, koji prvenstveno djeluje unutar savezne države Unity. U svojoj ulozi zapovjednika prvog sektora SPLA-e kršenjima sporazuma o prekidu sukoba proširio je sukob u Južnom Sudanu ili je produžio njegovo trajanje.
            SPLA je vojni subjekt u Južnom Sudanu koji je sudjelovao u djelovanjima kojima se produžilo trajanje sukoba u Južnom Sudanu, što uključuje kršenja sporazuma o prekidu sukoba iz siječnja 2014. i Sporazuma za rješavanje krize u Južnom Sudanu od 9. svibnja 2014., koji je značio ponovno preuzimanje obveza iz sporazuma o prekidu sukoba, a ometao je i aktivnosti Mehanizma za praćenje i provjeru IGAD-a.

               Informacije iz sažetka razloga za uvrštavanje na popis Odbora za sankcije:

            Gabriel Jok Riak na popis je uvršten 1. srpnja 2015. u skladu sa stavkom 7. točkama (a) i (f) te stavkom 8. Rezolucije 2206 (2015.) zbog ‚djelovanja ili politika čija je svrha ili učinak proširenje sukoba u Južnom Sudanu ili produženje trajanja sukoba ili ometanje pomirenja ili mirovnih pregovora ili procesa, što uključuje kršenja sporazuma o prekidu sukoba’, ‚ometanje djelovanja međunarodnih mirovnih, diplomatskih ili humanitarnih misija u Južnom Sudanu, među kojima Mehanizma za praćenje i provjeru IGAD-a, ili ometanje dostave ili distribucije humanitarne pomoći ili pristupa humanitarnoj pomoći;’ te kao vođa ‚bilo kojeg subjekta, što uključuje bilo koju vladinu, oporbenu, paravojnu ili drugu skupinu u Južnom Sudanu, koji je uključen u bilo koja djelovanja opisana u stavcima 6. i 7. ili čiji su članovi uključeni u njih’.

               Dodatne informacije

            Gabriel Jok Riak zapovjednik je prvog sektora Sudanske narodnooslobodilačke vojske (SPLA), vojnog subjekta Južnog Sudana koji je sudjelovao u djelovanjima kojima se produžilo trajanje sukoba u Južnom Sudanu, što uključuje kršenja sporazuma o prekidu sukoba iz siječnja 2014. i Sporazuma za rješavanje krize u Južnom Sudanu (Svibanjski sporazum) od 9. svibnja 2014. koji je značio ponovno preuzimanje obveza iz sporazuma o prekidu sukoba.
            Jok Riak od siječnja 2013. zapovijeda prvim sektorom SPLA-e, koji prvenstveno djeluje unutar savezne države Unity. Treća, četvrta i peta divizija SPLA-e podređene su prvom sektoru i njegovu zapovjedniku Joku Riaku.
            Jok Riak i snage prvog sektora i treće divizije pod njegovim ukupnim zapovjedništvom sudjelovale su u nekoliko djelovanja, kako je dolje navedeno, kojima su prekršene obveze iz sporazuma o prekidu sukoba iz siječnja 2014. da se prekine sa svim vojnim aktivnostima usmjerenima na protivničke snage kao i drugim provokativnim djelovanjima, da se snage zadrže na trenutnim lokacijama te da se suzdrži od djelovanja kao što je premještanje snaga ili ponovna opskrba streljivom koje bi mogle dovesti do vojnih sukoba.
            Snage pod zapovjedništvom Joka Riaka izravnim sukobima nekoliko su puta prekršile sporazum o prekidu sukoba.
            Snage SPLA-e pod ukupnim zapovjedništvom zapovjednika prvog sektora Joka Riaka 10. siječnja 2014. zauzele su grad Bentiu koji je od 20. prosinca 2013. kontrolirala Sudanska narodnooslobodilačka vojska u opoziciji (SPLM-IO). Treća divizija SPLA-e ubrzo nakon potpisivanja sporazuma o prekidu sukoba iz siječnja 2014. u blizini Leera iz zasjede je napala i granatirala borce SPLM-IO-a, a sredinom travnja 2014. zauzela je Mayom i ubila više od 300 pripadnika snaga SPLM-IO-a.
            Snage SPLA-e pod vodstvom Joka Riaka 4. svibnja ponovno su zauzele Bentiu. Glasnogovornik SPLA-e na državnoj televiziji u Jubi izjavio je da su vladine vojne snage pod zapovjedništvom Joka Riaka u četiri sata poslijepodne zauzele Bentiu te je dodao da su u to bile uključene treća divizija i posebne snage SPLA-e. Samo nekoliko sati nakon objave Svibanjskog sporazuma, snage treće i četvrte divizije SPLA-e sukobile su se sa snagama opozicije koje su ranije napale položaje SPLA-e u blizini Bentiua i u sjevernim pokrajinama Južnog Sudana bogatima naftnom te su odbili njihove napade.
            I nakon potpisivanja Svibanjskog sporazuma postrojbe treće divizije SPLA-e ponovno su zauzele Wang Kai, a zapovjednik divizije Santino Deng Wol svojim snagama dao je dopuštenje da ubiju sve osobe koje nose oružje ili koje oružje skrivaju u svojim domovima te im je naredio da spale sve kuće u kojima se nalaze snage opozicije.
            Krajem travnja i u svibnju 2015. snage prvog sektora SPLA-e pod vodstvom Joka Riaka iz savezne države Lakes poduzele su sveobuhvatnu vojnu ofenzivu na snage opozicije u saveznoj državi Unity.
            Kršeći uvjete sporazuma o prekidu sukoba kako su gore navedeni Jok Riak početkom rujna 2014. navodno je zatražio da se tenkovi poprave i preinače kako bi ih se moglo upotrijebiti protiv snaga opozicije. Krajem listopada 2014. iz treće i pete divizije u četvrtu diviziju preraspoređeno je najmanje sedam tisuća članova postrojbi SPLA-e i teškog oružja kako bi se ojačalo postrojbe četvrte divizije najviše pogođene napadima snaga opozicije u blizini Bentiua. U studenome 2014. u okviru SPLA-e pod nadležnost prvog sektora stavljena je nova vojna oprema i oružje, među ostalim oklopljena prijevozna vozila, helikopteri, artiljerijsko oružje i streljivo, vjerojatno kao priprema za borbu protiv opozicije. Početkom veljače 2015. Jok Riak navodno je naredio da se oklopljena prijevozna vozila pošalju u Bentiu, možda kao odgovor na nedavne napade koje je opozicija izvršila iz zasjede.
            Nakon ofenzive u saveznoj državi Unity u travnju i svibnju 2015. prvi sektor SPLA-e odbio je zahtjeve skupine Mehanizma za praćenje i provjeru Međuvladinog tijela za razvoj (IGAD-MVM) u Betniuu da se provede istraga kršenja sporazuma o prekidu sukoba te je tako IGAD-MVM-u uskraćena sloboda kretanja u izvršavanju mandata.
            Osim toga, u travnju 2014. Jok Riak proširio je sukob u Južnom Sudanu tako što je navodno pomogao u naoružavanju i mobilizaciji do tisuću mladih Dinka kako bi dopunio tradicionalne snage SPLA-e.
            2.   Simon Gatewech DUAL (također poznat kao a) Simon Gatwich Dual b) Simon Getwech Dual c) Simon Gatwec Duel d) Simon Gatweach e) Simon Gatwick f) Simon Gatwech g) Simon Garwich h) General Gaduel i) Dhual Položaj: Načelnik glavnog stožera SPLA-e u opoziciji Datum rođenja: 1953. Mjesto rođenja: a) Akobo, savezna država Jonglei, Sudan/Južni Sudan b) pokrajina Uror, savezna država Jonglei, Sudan/Južni Sudan Adresa: savezna država Jonglei, Sudan/Južni Datum uvrštenja na popis UN-a:1. srpnja 2015.

               Ostali podaci: Načelnik je glavnog stožera SPLM-IO-a te je prethodno bio zapovjednik snaga opozicije u saveznoj državi Jonglei. Njegove snage početkom 2015. izvele su napad u saveznoj državi Jonglei, a od ožujka 2015. napadima na civilno stanovništvo nastojao je narušiti mir u saveznoj državi Jonglei.

               Informacije iz sažetka razloga za uvrštavanje na popis Odbora za sankcije:

            Simon Gatwech Dual uvršten je na popis 1. srpnja 2015. na temelju stavka 6., stavka 7. točke (a), stavka 7. točke (d) i stavka 8. Rezolucije 2206 (2015.) jer je ‚izravno ili neizravno odgovoran za aktivnosti ili politike koje su prijetnja miru, sigurnosti ili stabilnosti Južnog Sudana ili je sudjelovao u njima’; zbog ‚djelovanja ili politika čija je svrha ili učinak širenje sukoba ili produžavanje trajanja sukoba u Južnom Sudanu ili ometanje pomirenja ili mirovnih pregovora ili procesa, što uključuje kršenja sporazuma o prekidu sukoba’; zbog ‚napada na civile, među ostalim na žene i djecu, činjenjem nasilja (uključujući ubojstva, sakaćenja, mučenja, silovanja ili drugo seksualno nasilje), otmica, prisilnih nestanaka, prisilnog iseljavanja ili napada na škole, bolnice, vjerske lokalitete ili mjesta na kojima civili traže utočište ili djelovanja koje predstavlja teško kršenje ljudskih prava ili kršenje međunarodnog humanitarnog prava’; te kao vođa ‚bilo kojeg subjekta, što uključuje bilo koju vladinu, oporbenu, paravojnu ili drugu skupinu u Južnom Sudanu, koji je uključen u bilo koja djelovanja opisana u stavcima 6. i 7. ili čiji su članovi uključeni u njih’.

               Dodatne informacije

            Simon Gatwech Dual (Gatwech Dual) sudjelovao je u djelovanjima ili politikama koji predstavljaju prijetnju miru, sigurnosti ili stabilnosti Južnog Sudana te je vođa Sudanskog narodnooslobodilačkog pokreta u opoziciji (SPLM-IO), subjekta koji je bio uključen u djelovanja koja predstavljaju prijetnju miru, sigurnosti ili stabilnosti Južnog Sudana te je vršio napade na civile, među ostalim na žene i djecu činjenjem nasilja
            Gatwech Dual načelnik je glavnog stožera SPLM-IO-a te je prethodno bio zapovjednik snaga opozicije u saveznoj državi Jonglei.
            Gatwech Dual zapovijedao je u 2014. pa do 2015. velikim brojem postrojbi te je u izvršavanju napada djelovao donekle samostalno. Gatwech Dual nadzire razmještanje snaga SPLM-IO-a, a vjerojatno i razmještanje nekih snaga Bijele vojske (nuerska omladinska paravojna skupina).
            Krajem travnja 2014. snage pod ukupnim zapovjedništvom Gatwecha Duala zauzimali su teritorij savezne države Jonglei dok su napredovali prema glavnom pokrajinskom gradu Boru. Gatwech Dual možda je iskoristio vijesti o napadu na nuerske interno raseljene osobe do kojeg je došlo 17. travnja 2014. u kompleksu UN-a u Boru kako bi svoje snage potaknuo na odmazdu. Mehanizam praćenja i provjere IGAD-a u saveznim državama Gornji Nil, Unity i Jonglei također je u svojem izvješću o kršenjima prekida vatre od 14. kolovoza 2014. naveo snage pod zapovjedništvom Gatwecha Duala.
            Snage Gatwecha Duala početkom veljače 2015. izvele su napad u saveznoj državi Jonglei. Gatwech Dual od ožujka 2015. napadima na civilno stanovništvo nastojao je narušiti mir u saveznoj državi Jonglei.
            Gatwech Dual krajem travnja 2015. sudjelovao je u planiranju i koordiniranju iznenadnih napada na vladine snage Južnog Sudana u saveznoj državi Gornji Nil. U izvješću Mehanizma praćenja i provjere IGAD-a o kršenjima prekida vatre od 12. do 31. svibnja 2015. navode se kršenja snaga opozicije pod kontrolom Gatwecha, između ostalog napad na vladine snage u Ayodu.
            Snage SPLM-IO-a pod zapovjedništvom Gatwecha Duala vršile su napade na žene, djecu i civile. Gatwech Dual navodno je jedinicama pod svojim zapovjedništvom naredio da ubiju ratne zarobljenike pripadnike skupine Dinka, žene i djecu, a časnici pod njegovim zapovjedništvom naveli su da snage opozicije ne bi smjele raditi razlike između različitih plemena Dinka te bi ih sve trebalo pobiti.
            3.   James Koang CHUOL (također poznat kao: a) James Koang Chol Ranley b) James Koang Chol c) Koang Chuol Ranley d) James Koang Chual Datum rođenja: 1961. Državljanstvo: Južni Sudan Broj putovnice: R00012098, Južni Sudan Datum uvrštenja na popis UN-a:1. srpnja 2015.

               Ostali podaci: U prosincu 2014. imenovan zapovjednikom specijalne divizije u Sudanskoj narodnooslobodilačkoj vojsci u opoziciji (SPLA-IO). Njegove snage sudjelovale su u napadima na civile. U veljači 2014. snage pod njegovim zapovjedništvom napale su kampove Ujedinjenih naroda, bolnice, crkve i škole te sudjelovale u široko rasprostranjenim silovanjima, mučenjima i uništavanju imovine u pokušaju da istjeraju civile, vojnike i pripadnike policije na strani vlade.

               Informacije iz sažetka razloga za uvrštavanje na popis Odbora za sankcije:

            James Koang Chuol (Koang) uvršten je na popis 1. srpnja 2015. na temelju stavka 6, stavka 7. točke (a), stavka 7. točke (d) i stavka 8. Rezolucije 2206 (2015.) jer je ‚izravno ili neizravno odgovoran za aktivnosti ili politike koje su prijetnja miru, sigurnosti ili stabilnosti Južnog Sudana ili je sudjelovao u njima’; zbog ‚djelovanja ili politika kojima je svrha ili učinak širenje ili produžavanje sukoba u Južnom Sudanu ili ometanje pomirenja ili mirovnih pregovora ili procesa, što uključuje kršenja sporazuma o prekidu sukoba’; zbog ‚napada na civile, uključujući žene i djecu, počinjavanjem nasilja (uključujući ubojstva, sakaćenja, mučenja, silovanja ili drugo seksualno nasilje), otmica, prisilnih nestanaka, prisilnog iseljavanja ili napada na škole, bolnice, vjerske lokalitete ili mjesta na kojima civili traže utočište ili ponašanja koje predstavlja teško kršenje ljudskih prava ili kršenje međunarodnog humanitarnog prava’; te kao vođa ‚bilo kojeg subjekta, što uključuje bilo koju vladinu, oporbenu, paravojnu ili drugu skupinu u Južnom Sudanu, koji je uključen u bilo koja djelovanja opisana u stavcima 6. i 7. ili čiji su članovi uključeni u njih’.

               Dodatne informacije

            James Koang Chuol (Koang) ugrožavao je mir, sigurnost ili stabilnost u Južnom Sudanu na položaju vođe protuvladinih snaga u saveznoj državi Unity, Južni Sudan, čiji su pripadnici izvršavali ubojstva i seksualno nasilje nad civilima, uključujući žene i djecu, te izvodili napade na škole, bolnice, vjerske lokalitete i mjesta na kojima su civili tražili utočište.
            Koang je u prosincu 2013. prebjegao sa svojeg položaja zapovjednika četvrte divizije Sudanske narodnooslobodilačke vojske (SPLA). Na Koangove naredbe prebjegli vojnici smaknuli su čak 260 vojnika iz svoje baze, a zatim su napali i ubili civile u glavnom pokrajinskom gradu Bentiuu.
            U prosincu 2014. Koang je imenovan zapovjednikom specijalne divizije u Sudanskoj narodnooslobodilačkoj vojsci u opoziciji (SPLA-IO). Na novom položaju Koang je u siječnju 2015. predvodio napade na vladine snage u pokrajinama Renk i Maban u saveznoj državi Gornji Nil koje je Mehanizam praćenja i provjere Međuvladinog tijela za razvoj osudio kao kršenje sporazuma o prekidu sukoba.
            U veljači 2014., nakon što je Koang preuzeo zapovjedništvo nad protuvladinim snagama u saveznoj državi Unity, te su snage napale kampove Ujedinjenih naroda, bolnice, crkve i škole te sudjelovale u široko rasprostranjenim silovanjima, mučenjima i uništavanju imovine u pokušaju da istjeraju civile, vojnike i policajce na strani vlade. Koangove su snage 14. i 15. travnja 2014. nakon teške borbe zauzele Bentiu i sudjelovale u napadima na civile. U odvojenim napadima na džamiju, crkvu i napušteno prehrambeno postrojenje u Bentiuu vojne snage razdvojile su civile koji su se skrivali prema etničkoj pripadnosti i državljanstvu te su počinile ciljana ubojstva što je rezultiralo s najmanje 200 mrtvih i 400 ranjenih osoba. Sredinom rujna 2014. Koang je navodno naredio svojim snagama napad na civile iz etničke skupine Dinka tijekom napada u saveznoj državi Gornji Nil.
            4.   Santino Deng WOL (također poznat kao: a) Santino Deng Wuol b) Santino Deng Kuol

               Titula: General bojnik Funkcija: Zapovjednik treće divizije SPLA-e Datum rođenja:9. studenoga 1962.Mjesto rođenja: Aweil, Sudan/Južni Sudan Datum uvrštenja na popis UN-a:1. srpnja 2015.Ostali podaci: Vodio je i upravljao vojnim akcijama protiv snaga opozicije i provodio konfrontacijsko kretanje trupa kojim se kršio sporazum o prekidu sukoba. Tijekom svibnja 2015. snage pod njegovim zapovjedništvom ubijale su djecu, žene i starce, palile imovinu i krale stoku dok su napredovale saveznom državom Unity prema naftnom polju Thorjath.

               Informacije iz sažetka razloga za uvrštavanje na popis Odbora za sankcije:

            Santino Deng Wol uvršten je na popis 1. srpnja 2015. na temelju stavka 7. točke (a), stavka 7. točke (d) i stavka 8. Rezolucije 2206 (2015.) zbog ‚djelovanja ili politika kojima je svrha ili učinak širenje ili produžavanje sukoba u Južnom Sudanu ili ometanje pomirenja ili mirovnih pregovora ili procesa, što uključuje kršenje sporazuma o prekidu sukoba’; zbog ‚napada na civile, uključujući žene i djecu, počinjavanjem nasilja (uključujući ubojstva, sakaćenja, mučenja, silovanja ili drugo seksualno nasilje), otmica, prisilnih nestanaka, prisilnog iseljavanja ili napada na škole, bolnice, vjerske lokalitete ili mjesta na kojima civili traže utočište ili ponašanja koje predstavlja teško kršenje ljudskih prava ili kršenje međunarodnog humanitarnog prava’; te kao vođa ‚bilo kojeg subjekta, što uključuje bilo koju vladinu, oporbenu, paravojnu ili drugu skupinu u Južnom Sudanu, koji je uključen u bilo koja djelovanja opisana u stavcima 6. i 7. ili čiji su članovi uključeni u njih’.

               Dodatne informacije

            Santino Deng Wol (Deng Wol) jest general bojnik u Sudanskoj narodnooslobodilačkoj vojsci (SPLA) i zapovjednik treće divizije SPLA-e, vojnog subjekta Južnog Sudana koji je sudjelovao u djelovanjima kojima se produžilo trajanje sukoba u Južnom Sudanu, uključujući kršenja sporazuma o prekidu sukoba iz siječnja 2014. i Sporazuma za rješavanje krize u Južnom Sudanu (Svibanjski sporazum) od 9. svibnja 2014. koji je značio ponovno preuzimanje obveza na temelju sporazuma o prekidu sukoba.
            Deng Wol vodio je i upravljao vojnim akcijama protiv snaga opozicije i provodio konfrontacijsko kretanje trupa kojim se kršio sporazum o prekidu sukoba.
            Ubrzo nakon što su pregovarači s obje stane pristali na prekid sukoba, DENG WOL pripremio je svoje snage za napad na grad Leer u saveznoj državi Unity. Zatim su dočekale u zasjedi i granatirale pobunjeničke borce u blizini Leera.
            Sredinom travnja 2014. Deng Wolove snage navodno su se spremale na ponovno preuzimanje Bentiua od protuvladinih snaga. Kasnije istog tog mjeseca Deng Wolove snage zauzele su Mayom nakon teške borbe u kojoj je poginulo više od 300 pripadnika snaga opozicije. Snage Deng Wola zatim su početkom svibnja 2014. zauzele Tor Abyad i pritom ubile pripadnike snaga opozicije. Ubrzo nakon toga snage SPLA-e, uključujući i Deng Wolove snage, napale su i ponovno zauzele grad Wang Kai u saveznoj državi Unity. Deng Wol svojim snagama dao je dopuštenje da ubiju sve naoružane osobe ili osobe koje se skrivaju u domovima te im je naredio da spale sve domove pristaša oporbe.
            Deng Wolova treća divizija SPLA-e u travnju i svibnju 2015. sudjelovala je u napadu u saveznoj državi Unity tijekom kojega je SPLA pokrenula koordinirani napad da zauzme uporišta opozicije u pokrajinama Mayom, Guit, Koch, Mayendit i Leer. Tijekom svibnja 2015. Deng Wolove snage ubijale su djecu, žene i starce, palile imovinu i krale stoku dok su napredovale državom Unity prema naftnom polju Thorjath. Usto, početkom tog mjeseca Deng Wol navodno je poticao da se smaknu zatočeni opozicijski vojnici.
            5.   Marial Chanuong Yol MANGOK (također poznat kao: a) Marial Chinuong b) Marial Chan c) Marial Chanoung Yol d) Marial Chinoum Funkcija: a) general bojnik u Sudanskoj narodnooslobodilačkoj vojsci b) zapovjednik predsjedničke garde Datum rođenja:1. siječnja 1960.Mjesto rođenja: Yirol, savezna država Lakes Državljanstvo: Južni Sudan Broj putovnice: R00005943, Južni Sudan

               Datum uvrštenja na popis UN-a:1. srpnja 2015.Ostali podaci: Njegova predsjednička garda predvodila je pokolj civila iz etničke skupine Nuer u Jubi i njezinoj okolici od kojih su mnogi pokopani u masovnim grobnicama. Jedna takva grobnica navodno sadrži 200-300 civila.

               Informacije iz sažetka razloga za uvrštavanje na popis Odbora za sankcije:

            Marial Chanuong Yol Mangokuvršten je na popis 1. srpnja 2015. na temelju stavka 7. točke (a), stavka 7. točke (c), stavka 7. točke (d) i stavka 8. Rezolucije 2206 (2015.) zbog ‚djelovanja ili politika kojima je svrha ili učinak širenje ili produžavanje sukoba u Južnom Sudanu ili ometanje pomirenja ili mirovnih pregovora ili procesa, što uključuje kršenje sporazuma o prekidu sukoba’; ‚planiranja, usmjeravanja ili poduzimanja radnji kojima se krši mjerodavno međunarodno pravo o ljudskim pravima ili međunarodno humanitarno pravo ili radnji koje predstavljaju kršenje ljudskih prava u Južnom Sudanu’; ‚napada na civile, uključujući žene i djecu, počinjavanjem nasilja (uključujući ubojstva, sakaćenja, mučenja, silovanja ili drugo seksualno nasilje), otmica, prisilnih nestanaka, prisilnog iseljavanja ili napada na škole, bolnice, vjerske lokalitete ili mjesta na kojima civili traže utočište ili ponašanja koje predstavlja teško kršenje ljudskih prava ili kršenje međunarodnog humanitarnog prava’; te kao vođa ‚bilo kojeg subjekta, što uključuje bilo koju vladinu, oporbenu, paravojnu ili drugu skupinu u Južnom Sudanu, koji je uključen u bilo koja djelovanja opisana u stavcima 6. i 7. ili čiji su članovi uključeni u njih’.

               Dodatne informacije

            Mangok je zapovjednik predsjedničke garde vlade Južnog Sudana i predvodio je operacije u Jubi nakon sukoba koji je započeo 15. prosinca 2013. Naredio je razoružavanje vojnika iz skupine Nuer te napad tenkovima na političare u Jubi tijekom kojeg su ubijena 22 nenaoružana tjelohranitelja vođe opozicije Rieka Machara i sedam tjelohranitelja bivšeg ministra unutarnjih poslova Giera Chuanga Aluonga.
            U početnim operacijama u Jubi, prema brojnim i vjerodostojnim iskazima, Mangokova predsjednička garda predvodila je pokolj civila iz etničke skupine Nuer u Jubi i u njezinoj okolici od kojih su mnogi pokopani u masovnim grobnicama. Jedna takva grobnica navodno sadrži 200-300 civila.
            6.   Peter GADET (također poznat kao: a) Peter Gatdet Yaka b) Peter Gadet Yak c) Peter Gadet Yaak d) Peter Gatdet Yaak e) Peter Gatdet f) Peter Gatdeet Yaka

               Datum rođenja: između 1957. i 1959. Mjesto rođenja: a) pokrajina Mayom savezna država Unity b) Mayan, savezna država Unity Datum uvrštenja na popis UN-a:1. srpnja 2015.

               Ostali podaci: Imenovan zamjenikom načelnika stožera za operacije SPLA-IO-a 21. prosinca 2014. U travnju 2014. tijekom napada na Bentiu pod njegovim zapovjedništvom oružane snage napadale su civile, uključujući i žene, i izvodile su ciljane napade na temelju etničke pripadnosti.
            Peter Gadet uvršten je na popis 1. srpnja 2015. na temelju stavka 7. točke (a), stavka 7. točke (d), stavka 7. točke (e) i stavka 8. Rezolucije 2206 (2015.) zbog ‚djelovanja ili politika kojima je svrha ili učinak širenje ili produžavanje sukoba u Južnom Sudanu ili ometanje pomirenja ili mirovnih pregovora ili procesa, što uključuje kršenje sporazuma o prekidu sukoba’; ‚napada na civile, uključujući žene i djecu, počinjavanjem nasilja (uključujući ubojstva, sakaćenja, mučenja, silovanja ili drugo seksualno nasilje), otmica, prisilnih nestanaka, prisilnog iseljavanja ili napada na škole, bolnice, vjerske lokalitete ili mjesta na kojima civili traže utočište ili ponašanja koje predstavlja teško kršenje ljudskih prava ili kršenje međunarodnog humanitarnog prava’; ‚novačenja djece od strane oružanih skupina ili oružanih snaga u kontekstu oružanog sukoba u Južnom Sudanu’; te kao vođa ‚bilo kojeg subjekta, što uključuje bilo koju vladinu, oporbenu, paravojnu ili drugu skupinu u Južnom Sudanu, koji je uključen u bilo koja djelovanja opisana u stavcima 6. i 7. ili čiji su članovi uključeni u njih’.

               Dodatne informacije

            Peter Gadet vođa je snaga Sudanske narodnooslobodilačke vojske u opoziciji (SPLA-IO) koje su sudjelovale u djelovanjima kojima se produžilo trajanje sukoba u Južnom Sudanu, što uključuje kršenja sporazuma o prekidu sukoba iz siječnja 2014.
            Krajem ožujka 2014. snage pod vodstvom Gadeta napale su Kaku u saveznoj državi Gornji Nil i preotele vlast nad njome Sudanskoj narodnooslobodilačkoj vojsci (SPLA). Gadet je zatim premješten iz savezne države Jonglei u Bentiu gdje je imenovan vojnim guvernerom savezne države Unity kako bi pružio pomoć protuvladinim snagama u naporima da mobiliziraju većinom stanovništvo iz etničke skupine Bol Nuer. Potom je predvodio napade SPLA-IO-a na saveznu državu Unity. Gadetove snage odgovorne su za nanošenje štete djelomično sagrađenoj rafineriji nafte u saveznoj državi Unity koju je gradila ruska kompanija. Njegove snage također su preuzele kontrolu nad područjima Tor Abyad i Kilo 30 na naftnim poljima u saveznoj državi Unity.
            Od sredine travnja 2014. 50 000 pripadnika protuvladinih trupa okružili su Malakal prilikom priprema za napad na Bentiu. Gadetove snage napale su i zauzele Bentiu 15. travnja 2014., ali nakon toga su izgubile kontrolu nad gradom. U travnju 2014. tijekom napada na Bentiu oružane snage pod Gadetovim zapovjedništvom napadale su civile, uključujući i žene, i izvodile ciljane napade na temelju etničke pripadnosti.
            U lipnju 2014. Peter Gadet naredio je zapovjednicima SPLA-IO-a da novače mlade iz svih pokrajina pod nadzorom pobunjenika.
            Od 25. do 29. listopada 2014. snage pod Gadetovim zapovjedništvom opkolile su i napale Bentiu i Rubkonu te nakratko zauzele grad Bentiu 29. listopada, a zatim se povukle iz njega.
            Gadet je 21. prosinca 2014. imenovan zamjenikom načelnika stožera za operacije SPLA-IO-a. Nakon tog imenovanja mehanizam praćenja i provjere IGAD-a optužio je snage SPLA-IO-a za višestruko kršenje sporazuma o prekidu sukoba u državama Unity i Jonglei u državi Gornjeg Nila.
            B.   PRAVNE OSOBE, SUBJEKTI I TIJELA”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 914/2013 оd 23. rujna 2013. o utvrđivanju gornjih granica proračuna za 2013. primjenjivih na određene programe izravne potpore predviđene Uredbom Vijeća (EZ) br. 73/2009

text:
               24.9.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 252/14

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 914/2013
   оd 23. rujna 2013.
   o utvrđivanju gornjih granica proračuna za 2013. primjenjivih na određene programe izravne potpore predviđene Uredbom Vijeća (EZ) br. 73/2009
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu vijeća (EZ) br. 73/2009 od 19. siječnja 2009. o utvrđivanju zajedničkih pravila za programe izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedničke poljoprivredne politike i utvrđivanju određenih programa potpore za poljoprivrednike, o izmjeni uredaba (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 247/2006, (EZ) br. 378/2007 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1782/2003 (1), a posebno članka 51. stavka 2. prvog podstavka, članka 69. stavka 3. prvog podstavka, članka 123. stavka 1. prvog podstavka, članka 131. stavka 4. prvog podstavka i članak 142. točku (c),
   budući da:

               (1)

               Za države članice koje u 2013. provode program jedinstvenih plaćanja predviđen glavom III. Uredbe (EZ) br. 73/2009 trebaju se utvrditi za 2013. gornje granice proračuna za svako plaćanje iz članaka 52., 53. i 54. te Uredbe.

               (2)

               Za države članice koje se koriste u 2013. mogućnostima predviđenima člankom 69. stavkom 1. ili člankom 131. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 73/2009 trebaju se utvrditi za 2013. gornje granice proračuna posebne potpore iz poglavlja 5. glave III. Uredbe (EZ) br. 73/2009.

               (3)

               Člankom 69. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 73/2009 ograničavaju se sredstva koja se mogu koristiti za povezanu mjeru predviđenu člankom 68. stavkom 1. točkom (a) podtočkama i., ii., iii. i iv. i člankom 68. stavkom 1. točkama (b) i (e) do 3,5 % nacionalne gornje granice iz članka 40. te Uredbe. Komisija bi radi jasnoće trebala objaviti gornje granice koje proizlaze iz iznosa koje su prijavile države članice za dotične mjere.

               (4)

               U skladu s člankom 69. stavkom 6. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 73/2009, iznosi izračunati u skladu s člankom 69. stavkom 7. te Uredbe utvrđeni su u Prilogu III. Uredbi Komisije (EZ) br. 1120/2009 od 29. listopada 2009. kojim se određuju detaljna pravila za primjenu programa jedinstvenih plaćanja predviđenog glavom III. Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (2). Komisija bi radi jasnoće trebala objaviti iznose koje su prijavile države članice i koje namjeravaju iskoristiti u skladu s člankom 69. stavkom 6. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 73/2009.

               (5)

               Radi jasnoće trebalo bi objaviti gornje granice programa jedinstvenih plaćanja za 2013. koje proizlaze iz odbitka gornjih granica utvrđenih za plaćanja iz članaka 52., 53., 54. i 68. Uredbe (EZ) br. 73/2009 od gornjih granica prikazanih u Prilogu VIII. toj Uredbi. Iznos koji se odbija iz navedenog Priloga VIII. kako bi se financirala posebna potpora predviđena člankom 68. Uredbe (EZ) br. 73/2009 odgovara razlici između cjelokupnog iznosa posebne potpore koje su prijavile države članice i iznosa koji su prijavljeni kako bi se financirala posebna potpora u skladu s člankom 69. stavkom 6. točkom (a) te Uredbe. Kada država članica koja provodi program jedinstvenih plaćanja odluči odobriti potporu iz članka 68. stavka 1. točke (c), iznos koji je priopćen Komisiji treba se uključiti u gornje granice programa jedinstvenih plaćanja jer se ta potpora javlja u obliku povećanja u jediničnim vrijednostima i/ili broju prava na plaćanje poljoprivrednika.

               (6)

               Za države članice koje u 2013. provode program jedinstvenih plaćanja po površini iz poglavlja 2. glave V. Uredbe (EZ) br. 73/2009 trebaju se utvrditi godišnje financijske omotnice u skladu s člankom 123. stavkom 1. te Uredbe.

               (7)

               Radi jasnoće trebalo bi objaviti najveći iznos sredstava dostupan državama članicama koje provode program jedinstvenih plaćanja po površini za dodjelu zasebnog plaćanja za šećer u 2013. u skladu s člankom 126. Uredbe (EZ) br. 73/2009, utvrđenog na temelju njihove prijave.

               (8)

               Radi jasnoće trebalo bi objaviti najveći iznos sredstava dostupan državama članicama koje primjenjuju program jedinstvenih plaćanja po površini za dodjelu zasebnog plaćanja za voće i povrće u 2013. u skladu s člankom 127. Uredbe (EZ) br. 73/2009, utvrđenog na temelju njihove prijave.

               (9)

               Radi jasnoće trebalo bi objaviti najveći iznos sredstava dostupan državama članicama koje primjenjuju program jedinstvenih plaćanja po površini za dodjelu zasebnog plaćanja za jagodičasto voće u 2013. u skladu s člankom 129. Uredbe (EZ) br. 73/2009, utvrđenog na temelju njihove prijave.

               (10)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za upravljanje izravnim plaćanjima,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Gornje granice proračuna za 2013. iz članka 51. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 73/2009 utvrđene su u Prilogu I. ovoj Uredbi.
   2.   Gornje granice proračuna za 2013. iz članka 69. stavka 3. i članka 131. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 73/2009 utvrđene su u Prilogu II. ovoj Uredbi.
   3.   Gornje granice proračuna za 2013. za potporu predviđenu člankom 68. stavkom 1. točkom (a) podtočkama i., ii., iii. i iv. i člankom 68. stavkom 1. točkama (b) i (e) Uredbe (EZ) br. 73/2009. utvrđene su u Prilogu III. ovoj Uredbi.
   4.   Iznosi kojima se mogu koristiti države članice u skladu s člankom 69. stavkom 6. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 73/2009 za financiranje posebne potpore predviđene člankom 68. stavkom 1. te Uredbe utvrđeni su u Prilogu IV. ovoj Uredbi.
   5.   Gornje granice proračuna za 2013. za program jedinstvenih plaćanja iz glave III. Uredbe (EZ) br. 73/2009 utvrđene su u Prilogu V. ovoj Uredbi.
   6.   Godišnje financijske omotnice za 2013. iz članka 123. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 73/2009 utvrđene su u Prilogu VI. ovoj Uredbi.
   7.   Najveći iznosi financiranja dostupni Češkoj Republici, Mađarskoj, Latviji, Litvi, Poljskoj, Rumunjskoj i Slovačkoj za odobravanje zasebnog plaćanja za šećer u 2013. iz članka 126. Uredbe (EZ) br. 73/2009 utvrđeni su u Prilogu VII. ovoj Uredbi.
   8.   Najveći iznosi financiranja dostupni Češkoj Republici, Mađarskoj, Poljskoj i Slovačkoj za odobravanje zasebnog plaćanja za voće i povrće u 2013. iz članka 127. Uredbe (EZ) br. 73/2009 utvrđeni su u Prilogu VIII. ovoj Uredbi.
   9.   Najveći iznosi financiranja dostupni Bugarskoj, Mađarskoj i Poljskoj za odobravanje zasebnih plaćanja za jagodičasto voće u 2013. iz članka 129. Uredbe (EZ) br. 73/2009 utvrđeni su u Prilogu IX. ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 23. rujna 2013.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 30, 31.1.2009., str. 16.

      (2)  SL L 316, 2.12.2009., str. 1.

      PRILOG I.

         Gornje granice proračuna za izravna plaćanja koja se odobravaju u skladu s člancima 52., 53. i 54. Uredbe (EZ) br. 73/2009

         Kalendarska godina 2013.

                  (tisuće EUR)

                  BE

                  ES

                  FR

                  AT

                  PT

                  FI

                  Premija za ovce i koze

                  21 892

                  600

                  Dopunska premija za ovce i koze

                  7 184

                  200

                  Premija za krave dojilje

                  77 565

                  261 153

                  525 622

                  70 578

                  78 695

                  Dodatna premija za krave dojilje

                  19 389

                  26 000

                  99

                  9 462

      PRILOG II.

         Gornje granice proračuna za posebnu potporu predviđenu člankom 68. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 73/2009

         Kalendarska godina 2013.

                  Država članica

                  (tisuće EUR)

                  Belgija

                  8 600

                  Bugarska

                  28 500

                  Češka Republika

                  31 826

                  Danska

                  40 975

                  Estonija

                  1 253

                  Irska

                  25 000

                  Španjolska

                  248 054

                  Francuska

                  478 600

                  Italija

                  321 950

                  Latvija

                  5 130

                  Litva

                  13 304

                  Mađarska

                  131 898

                  Nizozemska

                  38 900

                  Austrija

                  13 900

                  Poljska

                  106 558

                  Portugal

                  34 111

                  Rumunjska

                  44 257

                  Slovenija

                  14 424

                  Slovačka

                  13 500

                  Finska

                  57 055

                  Švedska

                  3 469

                  Ujedinjena Kraljevina

                  29 800

                  Iznosi koje su priopćile države članice da se odobri potpora iz članka 68. stavka 1. točke (c) koji su uključeni u gornju granicu programa jedinstvenih plaćanja.
                  Slovenija: 5 800 tisuća EUR.

      PRILOG III.

         Gornje granice proračuna za potporu predviđenu člankom 68. Stavkom 1. Točkom (a) podtočkama i., ii., iii. i iv. i člankom 68. Stavkom 1. Točkom (b) i (e) Uredbe (EZ) br. 73/2009

         Kalendarska godina 2013.

                  Država članica

                  (tisuće EUR)

                  Belgija

                  4 461

                  Bugarska

                  28 500

                  Češka Republika

                  31 826

                  Danska

                  17 075

                  Estonija

                  1 253

                  Irska

                  25 000

                  Španjolska

                  179 954

                  Francuska

                  297 600

                  Italija

                  152 950

                  Latvija

                  5 130

                  Litva

                  13 304

                  Mađarska

                  46 164

                  Nizozemska

                  31 420

                  Austrija

                  13 900

                  Poljska

                  106 558

                  Portugal

                  21 210

                  Rumunjska

                  44 257

                  Slovenija

                  8 624

                  Slovačka

                  13 500

                  Finska

                  57 055

                  Švedska

                  3 469

                  Ujedinjena Kraljevina

                  29 800

      PRILOG IV.

         Iznosi kojima će se koristiti države članice u skladu s člankom 69. stavkom 6. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 73/2009 za posebnu potporu predviđenu člankom 68. stavkom 1. te Uredbe

         Kalendarska godina 2013.

                  Država članica

                  (tisuće EUR)

                  Belgija

                  8 600

                  Danska

                  23 250

                  Irska

                  23 900

                  Španjolska

                  144 390

                  Francuska

                  84 000

                  Italija

                  144 900

                  Nizozemska

                  31 700

                  Austrija

                  11 900

                  Portugal

                  21 700

                  Slovenija

                  5 800

                  Finska

                  6 190

      PRILOG V.

         Gornje granice proračuna za program jedinstvenih plaćanja

         Kalendarska godina 2013.

                  Država članica

                  (tisuće EUR)

                  Belgija

                  517 901

                  Danska

                  1 031 277

                  Njemačka

                  5 852 938

                  Irska

                  1 339 769

                  Grčka

                  2 233 227

                  Španjolska

                  4 913 824

                  Francuska

                  7 607 272

                  Italija

                  4 202 935

                  Luksemburg

                  37 671

                  Malta

                  5 503

                  Nizozemska

                  890 551

                  Austrija

                  679 111

                  Portugal

                  476 907

                  Slovenija

                  141 450

                  Finska

                  518 883

                  Švedska

                  767 437

                  Ujedinjena Kraljevina

                  3 958 242

      PRILOG VI.

         Godišnje financijske omotnice za program jedinstvenih plaćanja po površini

         Kalendarska godina 2013.

                  Država članica

                  (tisuće EUR)

                  Bugarska

                  553 245

                  Češka Republika

                  832 828

                  Estonija

                  99 912

                  Cipar

                  53 499

                  Latvija

                  138 041

                  Litva

                  356 545

                  Mađarska

                  1 140 921

                  Poljska

                  2 760 813

                  Rumunjska

                  1 213 143

                  Slovačka

                  354 697

      PRILOG VII.

         Najveći iznosi financiranja dostupni državama članicama za odobravanje zasebnih plaćanja za šećer iz članka 126. uredbe (EZ) br. 73/2009

         Kalendarska godina 2013.

                  Država članica

                  (tisuće EUR)

                  Češka Republika

                  44 245

                  Latvija

                  3 308

                  Litva

                  10 260

                  Mađarska

                  41 010

                  Poljska

                  159 392

                  Rumunjska

                  7 072

                  Slovačka

                  19 289

      PRILOG VIII.

         Najveći iznosi financiranja dostupni državama članica za odobravanje zasebnih plaćanja za voće i povrće iz članka 127. Uredbe (EZ) br. 73/2009

         Kalendarska godina 2013.

                  Država članica

                  (tisuće EUR)

                  Češka Republika

                  414

                  Mađarska

                  4 756

                  Poljska

                  6 715

                  Slovačka

                  690

      PRILOG IX.

         Najveći iznosi financiranja dostupni državama članicama za odobravanje zasebnog plaćanja za jagodičasto voće iz članka 129. Uredbe (EZ) br. 73/2009

         Kalendarska godina 2013.

                  Država članica

                  (tisuće EUR)

                  Bugarska

                  226

                  Mađarska

                  391

                  Poljska

                  11 040


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 953/2014 оd 5. rujna 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               6.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 267/2

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 953/2014
   оd 5. rujna 2014.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 5. rujna 2014.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG
      Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  MK

                  59,1

                  ZZ

                  59,1

                  0707 00 05

                  TR

                  124,2

                  ZZ

                  124,2

                  0709 93 10

                  TR

                  123,8

                  ZZ

                  123,8

                  0805 50 10

                  AR

                  173,1

                  BR

                  100,4

                  CL

                  209,3

                  IL

                  182,0

                  TR

                  227,6

                  UY

                  152,4

                  ZA

                  161,3

                  ZZ

                  172,3

                  0806 10 10

                  BR

                  163,5

                  TR

                  120,4

                  ZZ

                  142,0

                  0808 10 80

                  BR

                  63,0

                  CL

                  100,4

                  CN

                  120,7

                  NZ

                  122,1

                  US

                  129,1

                  ZA

                  130,0

                  ZZ

                  110,9

                  0808 30 90

                  CN

                  92,5

                  TR

                  123,8

                  XS

                  48,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  91,3

                  0809 30

                  TR

                  135,5

                  ZZ

                  135,5

                  0809 40 05

                  BA

                  34,7

                  MK

                  41,9

                  ZZ

                  38,3

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/12 оd 6. siječnja 2016. o zaključenju djelomične privremene revizije antidampinških i kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (tj. ćelija) podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine

text:
               7.1.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 4/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/12
   оd 6. siječnja 2016.
   o zaključenju djelomične privremene revizije antidampinških i kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (tj. ćelija) podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna antidampinška uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (2) („Osnovna antisubvencijska uredba”), a posebno njezin članak 19. stavak 3.,
   budući da:
   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Uredbom (EU) br. 513/2013 (3) Europska komisija („Komisija”) uvela je privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz u Europsku uniju („Unija”) kristalnih silicijskih fotonaponskih modula („moduli”) i ključnih elemenata (tj. ćelija i pločica) podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine („Kina”).

               (2)

               Skupina proizvođača izvoznika ovlastila je Kinesku gospodarsku komoru za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda („CCCME”) da u njihovo ime predloži Komisiji preuzimanje obveze u vezi s cijenom, što je i učinila. Iz uvjeta te preuzete obveze u vezi s cijenom jasno je da je riječ o skupu pojedinačnih preuzetih obveza u vezi s cijenom za svakog pojedinačnog proizvođača izvoznika koji, zbog praktičnosti upravljanja, koordinira CCCME.

               (3)

               Odlukom 2013/423/EU (4) Komisija je prihvatila tu preuzetu obvezu u vezi s cijenom u pogledu privremene antidampinške pristojbe. Uredbom (EU) br. 748/2013 (5) Komisija je izmijenila Uredbu (EU) br. 513/2013 radi uvođenja tehničkih izmjena potrebnih zbog prihvaćanja preuzete obveze u pogledu privremene antidampinške pristojbe.

               (4)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 1238/2013 (6) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz u Uniju modula i ćelija podrijetlom ili poslanih iz Kine („predmetni proizvod”). Provedbenom uredbom (EU) br. 1239/2013 (7) Vijeće je uvelo i konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz predmetnog proizvoda u Uniju.

               (5)

               Po obavijesti o izmijenjenoj verziji preuzete obveze u vezi s cijenom koju je dostavila skupina proizvođača izvoznika („proizvođači izvoznici”) zajedno s CCCME-om, Provedbenom odlukom 2013/707/EU (8) Komisija je potvrdila prihvaćanje preuzete obveze u vezi s cijenom kako je izmijenjena („preuzeta obveza”) za vrijeme primjene konačnih mjera.

               (6)

               Provedbenom odlukom 2014/657/EU (9) Komisija je prihvatila prijedlog skupine proizvođača izvoznika i CCCME-a za pojašnjenja u pogledu provedbe preuzete obveze za predmetne proizvode obuhvaćene preuzetom obvezom, to jest module i ćelije podrijetlom ili poslane iz Kine, trenutačno razvrstane u oznake KN ex 8541 40 90 (oznake TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 i 8541409039), koje proizvode proizvođači izvoznici („obuhvaćeni proizvod”).

               (7)

               Provedbenom uredbom (EU) 2015/866 (10) Komisija je povukla prihvaćanje preuzete obveze za tri proizvođača izvoznika. Provedbenom uredbom (EU) 2015/1403 (11) Komisija je povukla prihvaćanje preuzete obveze za još jednog proizvođača izvoznika.

               (8)

               Antidampinške i kompenzacijske mjere iz uvodne izjave 4. i preuzeta obveza te povezane odluke iz uvodnih izjava 3., 5. i 6., zajednički se nazivaju „mjere na snazi”.

         2.   Relevantne odredbe preuzete obveze

               (9)

               U skladu s preuzetom obvezom u vezi s cijenom koju je prihvatila Komisija najniža uvozna cijena obuhvaćenog proizvoda prilagođava se svaka tri mjeseca s obzirom na međunarodne cijene modula na promptnom tržištu koje uključuju kineske cijene, kako su navedene u bazi podataka Bloomberg („postojeće referentno mjerilo”).

               (10)

               K tome, u preuzetoj se obvezi navodi da se „cijene na promptnom tržištu koje ne uključuju kineske cijene mogu upotrebljavati kao referentno mjerilo ako su na raspolaganju u bazi podataka Bloomberg”.

         3.   Zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju

               (11)

               Komisija je 29. siječnja 2015. primila zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju od udruženja proizvođača modula i ćelija iz Unije EU ProSun („podnositelj zahtjeva”). Zahtjev je po opsegu bio ograničen na referentno mjerilo koje se upotrebljava kao referenca za mehanizam prilagodbe najniže uvozne cijene utvrđeno u preuzetoj obvezi.

               (12)

               Zahtjev je obrazložen time da postojeće referentno mjerilo više nije reprezentativno za razvoj cijena modula. Podnositelj zahtjeva dostavio je sljedeće dostatne dokaze za to da su se okolnosti pod kojima je postojeće referentno mjerilo prihvaćeno promijenile i da su te promjene trajne:

                           (a)

                           broj kineskih ispitanika koji prijavljuju podatke o cijenama koji su bili uključeni u postojeće referentno mjerilo znatno se povećao od prihvaćanja preuzete obveze, a posebno od početka 2014.;

                           (b)

                           kao posljedica toga, udio kineskih ispitanika u postojećem referentnom mjerilu povećao se i znatno utjecao na razvoj tog referentnog mjerila;

                           (c)

                           osim toga, cijene koje su kineski ispitanici prijavili tradicionalno su bile niže od cijena koje su naveli drugi ispitanici.

               (13)

               Prema podnositelju zahtjeva taj je dokaz pokazao da postojeće referentno mjerilo više nije reprezentativno za razvoj cijena modula. Podnositelj zahtjeva stoga je zatražio da se postojeće referentno mjerilo za mehanizam prilagodbe najniže uvozne cijene zamijeni cjenovnom podserijom International Average (međunarodni prosjek) koju objavljuje Bloomberg, a koja ne uključuje cijene koje su prijavili kineski ispitanici.

         4.   Pokretanje djelomične privremene revizije

               (14)

               Nakon obavješćivanja država članica Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje djelomične privremene revizije ograničene na referentno mjerilo koje se upotrebljava kao referenca za mehanizam prilagodbe najniže uvozne cijene.

               (15)

               Cilj je te revizije istražiti je li postojeće referentno mjerilo još uvijek reprezentativno za razvoj cijena modula te ispunjava li stoga i dalje svoj cilj kako je utvrđeno u mjerama na snazi.

               (16)

               Vlada Kine bila je pozvana na savjetovanja prije pokretanja postupka u skladu s Osnovnom antisubvencijskom uredbom i ta su se savjetovanja održala.

               (17)

               Komisija je 5. svibnja 2015. u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 19. stavkom 2. Osnovne antisubvencijske uredbe pokrenula tu djelomičnu privremenu reviziju mjera na snazi. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
                   (12).

         5.   Stranke na koje se ispitni postupak odnosi

               (18)

               Komisija je društvu Bloomberg New Energy Finance („Bloomberg”) poslala upitnik kako bi dobila informacije potrebne za ispitni postupak.

               (19)

               Osim toga Komisija je pozvala ispitanike koji su Bloombergu prijavili cijene modula da se jave, Komisiji dostave podatke koje su dali Bloombergu i izraze svoja stajališta u pogledu revizije.

               (20)

               Zainteresirane strane imale su priliku očitovati se o pokretanju ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

         6.   Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

               (21)

               Komisija je od Bloomberga primila odgovor na svoj upitnik. Primila je i odgovarajuće podatke od nekoliko ispitanika koji su Bloombergu prijavili cijene modula i iskaze zanimanja za reviziju od različitih strana iz Unije i ostatka svijeta.

               (22)

               Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za reviziju. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorima Bloomberga u Zürichu (Švicarska) i Hong Kongu (Posebno upravno područje Hong Kong, Kina).

         7.   Ispitni postupak

               (23)

               Komisija je istražila je li postojeće referentno mjerilo još uvijek reprezentativno za razvoj cijena modula te ispunjava li stoga i dalje svoje ciljeve kako je utvrđeno u mjerama na snazi.

         7.1.   Postojeće referentno mjerilo i njegove podserije

               (24)

               Postojeće referentno mjerilo jest cjenovna serija Average all (opći prosjek) koja se sastoji od prijavljenih cijena modula na promptnom tržištu na međunarodnoj razini. Blomberg objavljuje i sljedeće dvije podserije cjenovne serije Average all (opći prosjek) za cijene modula na promptnom tržištu koje su relevantne za ovaj ispitni postupak:

                           (a)

                           cjenovnu podseriju Chinese Average (kineski prosjek), koja sadržava cijene koje su prijavili kineski ispitanici; i

                           (b)

                           cjenovnu podseriju International Average (međunarodni prosjek), koja sadržava sve ostale prijavljene cijene.

               (25)

               Podaci za te cjenovne serije i podserije obično se prikupljaju i objavljuju jednom tjedno. Sve se serije objavljuju u američkim dolarima (USD). Sve podatke redovito provjeravaju Bloombergovi stručnjaci u području solarne energije, koji se za pojašnjenja u pogledu podataka mogu obratiti bilo kojem ispitaniku ako često prijavljuje podatke koji su izvan utvrđenih raspona ili ako se čini da pokušava utjecati na konačne rezultate.

               (26)

               Bloomberg izračunava prosječnu tjednu cijenu ako primi barem tri prijave podataka. U slučaju kada ispitanik više puta prijavi podatke, Bloomberg uzima njihov prosjek i upotrebljava ga kao jednu prijavu podataka.

               (27)

               Kako bi se izbjegle neuobičajeno visoke ili niske prijave podataka, sve podatke koji su za 20 % viši ili niži od prosjeka odabranog razdoblja Bloomberg automatski označava za analitičare, koji zatim od sudionika traže pojašnjenje. Analitičari odlučuju o tome hoće li prijavljene podatke uključiti ili ne, nakon čega se izračunava prosjek preostalih podataka.

               (28)

               Svi se ispitanici moraju baviti proizvodnjom ili nabavom modula, a Bloomberg mora ručno odobriti njihovo sudjelovanje prije nego što počnu prijavljivati podatke.

         7.2.   Povećanje broja i udjela kineskih ispitanika

               (29)

               Podnositelj zahtjeva naveo je da se broj kineskih ispitanika u postojećem referentnom mjerilu znatno povećao od prihvaćanja preuzete obveze, a posebno od početka 2014.

               (30)

               Naveo je i da se „kinesko sudjelovanje u odnosu na ukupno sudjelovanje u prijavljivanju cijena Bloombergu gotovo utrostručilo od 2013. i to je povećanje u sudjelovanju snažno utjecalo na razvoj [postojećeg referentnog mjerila] u 2014.”.

               (31)

               Iako je u zahtjevu podnositelj zahtjeva naveo potpune informacije za 2013. i 2014., njegovi su se argumenti temeljili samo na usporedbi dvaju izoliranih tromjesečnih razdoblja, konkretno razdoblja od svibnja do srpnja 2013. i razdoblja od listopada do prosinca 2014.

               (32)

               Komisija je uzela podatke o ukupnom tjednom sudjelovanju za 2013. i 2014., koje je prijavio podnositelj zahtjeva, i analizirala ih zbrajanjem broja sudionika prema kalendarskim tromjesečjima. Komisija je na taj način utvrdila sljedeće:

                           (a)

                           prosječni broj kineskih ispitanika u postojećem referentnom mjerilu po tromjesečju doista se povećao od 2013. do 2014. za oko 20 ispitanika (56 %);

                           (b)

                           prosječni broj nekineskih ispitanika po tromjesečju usporedno se smanjio od 2013. do 2014. za više od 100 ispitanika (– 46 %).

               (33)

               Stoga povećanje udjela kineskih ispitanika u postojećem referentnom mjerilu proizlazi i iz smanjenja broja nekineskih ispitanika i sve većeg broja kineskih ispitanika.

               (34)

               Nadalje, udio kineskih ispitanika povećao se s prilično niske razine na razinu koja bolje odražava udio Kine na svjetskom tržištu solarne energije. Prema navodima Bloomberga iz 2014. procjenjuje se da kineska proizvodnja fotonaponskih ćelija i modula čini 78 % svjetske proizvodnje.

               (35)

               U grafikonu 1. u nastavku prikazani su ukupno sudjelovanje ispitanika u postojećem referentnom mjerilu i njegove dvije podserije na tromjesečnoj osnovi.

                  Izvor: zahtjev za reviziju.

         7.3.   Razvoj kineskih i nekineskih cijena

               (36)

               Podnositelj zahtjeva naveo je da je cjenovna podserija Chinese Average (kineski prosjek) tradicionalno bila niža od cjenovne podserije International Average (međunarodni prosjek). Komisija napominje da je cjenovna podserija Chinese Average (kineski prosjek) doista tradicionalno niža od cjenovne podserije International Average (međunarodni prosjek).

               (37)

               Podnositelj zahtjeva iznio je i argument da je cjenovna podserija International Average (međunarodni prosjek) „[…] u suštini ostala stabilna od prihvaćanja [preuzete obveze]”.

               (38)

               Suprotno tvrdnji podnositelja zahtjeva u ispitnom se postupku pokazalo da cjenovna podserija International Average (međunarodni prosjek) nije ostala stabilna od prihvaćanja preuzete obveze. Zapravo su obje cjenovne podserije, i International Average (međunarodni prosjek) i Chinese Average (kineski prosjek), u 2013. i 2014. slijedile sličan trend (obično unutar ± 0,01 USD). U grafikonu 2. u nastavku prikazane su dvije podserije u usporedbi s cjenovnom serijom Average all (opći prosjek) od početka 2013. do kraja 2014.

                  Izvor: Bloomberg, ispitni postupak.

         7.4.   Nepostojanje bitnog učinka sniženja na postojeće referentno mjerilo

               (39)

               Na temelju svojih argumenta navedenih u prethodnim točkama 7.2. i 7.3. podnositelj zahtjeva zaključio je da su povećanje broja kineskih ispitanika i povećanje njihova udjela u cjenovnoj seriji Average all (opći prosjek) imali „bitan učinak sniženja” na postojeće referentno mjerilo. Stoga su prilagodbe najniže uvozne cijene provedene na temelju postojećeg referentnog mjerila zapravo odražavale povećani broj kineskih ispitanika koji Bloombergu prijavljuju niže cijene.

               (40)

               Komisija je provjerila sve relevantne i propisno dokumentirane dokaze prikupljene tijekom ispitnog postupka. Nalazi ispitnog postupka, kako je navedeno u točkama 7.2. i 7.3., su sljedeći:

                           (a)

                           prvo, povećao se broj kineskih ispitanika koji šalju podatke za objavu u cjenovnoj podseriji Chinese Average (kineski prosjek);

                           (b)

                           drugo, kako je prikazano u grafikonu 1., to je povećanje broja kineskih ispitanika popraćeno znatnijim smanjenjem broja nekineskih ispitanika;

                           (c)

                           treće, povećanje udjela kineskih ispitanika proizlazi iz povećanja broja kineskih ispitanika i smanjenja broja nekineskih ispitanika;

                           (d)

                           četvrto, udio kineskih ispitanika povećao se s prilično niske razine na razinu koja bolje odražava udio Kine na svjetskom tržištu solarne energije; i

                           (e)

                           zadnje, kako je prikazano u grafikonu 2., obje su cjenovne podserije postojećeg referentnog mjerila, i International Average (međunarodni prosjek) i Chinese Average (kineski prosjek), u 2013. i 2014. slijedile sličan trend.

         7.5.   Zaključci

               (41)

               Komisija zaključuje sljedeće:

                           (a)

                           postojeće referentno mjerilo još uvijek je reprezentativno za razvoj cijena modula na svjetskoj razini jer uključuje cijene koje su prijavili kineskih ispitanici;

                           (b)

                           i jer su se obje podserije razvijale slijedeći sličan trend, što znači da je podserija Chinese Average (kineski prosjek) doista niža od podserije International Average (međunarodni prosjek), ali se podserija Chinese Average (kineski prosjek) nije smanjila brže od podserije International Average (međunarodni prosjek); i stoga

                           (c)

                           udio kineskih ispitanika u postojećem referentnom mjerilu povećao se na razinu koja bolje odražava udio kineskih proizvođača na svjetskom tržištu solarne energije;

                           (d)

                           stoga postojeće referentno mjerilo i dalje ispunjava svoj cilj kako je utvrđeno u mjerama na snazi.

               (42)

               Komisija je stoga odlučila zaključila tu reviziju.

         7.6.   Pisani podnesci

               (43)

               Nalazi ispitnog postupka dostavljeni su zainteresiranim stranama. Njima je omogućeno da budu saslušane te da iznesu primjedbe u skladu s člankom 20. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 30. Osnovne antisubvencijske uredbe. Podnositelj zahtjeva i Vlada Narodne Republike Kine iznijeli su primjedbe.

      Primjedbe podnositelja zahtjeva

               (44)

               Kao prvo, podnositelj zahtjeva naveo je da „dok se kinesko sudjelovanje u Bloombergovom indeksu znatno povećalo […] udio Kine na svjetskom tržištu neznatno se promijenio, ako i uopće, što znači da razvoj za to razdoblje u Bloombergovom indeksu cijena Average all (opći prosjek) nije odražavao stvarni razvoj udjela na svjetskom tržištu”.

               (45)

               Komisija je svjesna da se udio Kine na svjetskom tržištu doista nije znatno promijenio u razdoblju od 2013. do 2014. Međutim, time se samo podržava zaključak da se reprezentativnost postojećeg referentnog mjerila poboljšala iz razloga već navedenih u uvodnoj izjavi 34. Isto tako, sama je svrha te cjenovne serije prikazati razvoj cijena, a ne razvoj udjela na tržištu.

               (46)

               Kao drugo, podnositelj zahtjeva naveo je da je „došlo do znatnog smanjenja u cjenovnoj podseriji Chinese Average (kineski prosjek), koja je već bila znatno manja od razine cijene cjenovne podserije International Average (međunarodni prosjek), i to je smanjenje cijene bilo za više od 5 % veće od smanjenja cijene tijekom istog razdoblja u cjenovnoj podseriji International Average (međunarodni prosjek)”.

               (47)

               Komisija primjećuje da je navedena izjava činjenično netočna kada se promatra cijelo razdoblje od 2013. do 2014. (koje odgovara razdoblju za koje je podnositelj zahtjeva podnio podatke). Zapravo nijedna od triju predmetnih cjenovnih serija nije zabilježila jasan silazni trend u 2013. i 2014. kako je prikazano u grafikonu 2. u uvodnoj izjavi 38. i tablici 1. u nastavku.

               (48)

               Suprotno izjavi podnositelja zahtjeva početna i završna točka za svaku od triju cjenovnih serija vrlo su blizu jedna drugoj (odstupanje od najviše 0,01 USD naviše i 0,02 USD naniže) i sve su u predmetnom razdoblju zabilježile fluktuacije naniže i naviše. Te su fluktuacije slijedile sličan uzorak, pri čemu se najviša razna dostigla u trećem (T3.) i četvrtom (T4.) tromjesečju 2013. Može se usporediti i razlika između najniže i najviše točke podataka (0,09 USD za Average all (opći prosjek), 0,06 USD za International Average (međunarodni prosjek) i 0,08 USD za Chinese Average (kineski prosjek)).

                  Tablica 1.

                  Podaci cjenovne serije prosječnih cijena u USD po vatu 2013.–2014.

                           Tromjesečje

                              Average all (opći prosjek)

                              International Average (međunarodni prosjek)

                              Chinese Average (kineski prosjek)

                           2013. T1.

                           0,81

                           0,83

                           0,71

                           2013. T2.

                           0,85

                           0,86

                           0,74

                           2013. T3.

                           0,86

                           0,87

                           0,77

                           2013. T4.

                           0,88

                           0,89

                           0,77

                           2014. T1.

                           0,84

                           0,88

                           0,73

                           2014. T2.

                           0,83

                           0,87

                           0,76

                           2014. T3.

                           0,83

                           0,87

                           0,72

                           2014. T4.

                           0,79

                           0,84

                           0,69

                              Izvor: Bloomberg, ispitni postupak.

               (49)

               Iz tih brojki ništa ne upućuje na to da bi bilo kakva manipulacija indeksa bila uspješna. Istina je da je kao rezultat većeg sudjelovanja kineskih poduzeća cjenovna serija Average all (opći prosjek) zabilježila nešto veće smanjenje od cjenovne podserije International Average (međunarodni prosjek). Međutim, taj nalaz ne može dovesti u pitanje primjerenost upotrebe cjenovne serije Average all (opći prosjek). On je samo logična posljedica činjenice da su podaci uključeni u tu cjenovnu seriju sada više reprezentativni za udio Kine na svjetskom tržištu nego prije. Drugim riječima, cjenovna serija Average all (opći prosjek) sada još bolje služi svojoj svrsi nego kada je uvedena.

               (50)

               Također je netočno da je smanjenje cijene Chinese Average (kineski prosjek) bilo veće od 5 % u usporedbi s International Average (međunarodni prosjek). Doista, Chinese Average (kineski prosjek) se smanjio za 2,8 %, dok se International Average (međunarodni prosjek) povećao za 1,2 %, što ukupno čini razliku od 4 %.

               (51)

               Nadalje, Komisija ponovno primjećuje da se argument podnositelja zahtjeva temelji samo na usporedbi dvaju izoliranih tromjesečja, konkretno trećeg tromjesečja (T3.) 2013. i četvrtog (T4.) tromjesečja 2014. U analizi Komisije uzima se u obzir razvoj cjenovnih serija tijekom 2013. i 2014., odnosno tijekom cijelog razdoblja za koje je podnositelj zahtjeva podnio informacije u svojem zahtjevu.

               (52)

               Podnositelj zahtjeva tvrdio je da „[…] će sve veći broj kineskih ispitanika smanjiti postojeće referentno mjerilo ispod razine na kojoj bi bilo da se broj kineskih ispitanika nije povećao”.

               (53)

               Komisija odbacuje taj argument jer podnositelj zahtjeva ponovno nije dostavio dokaze kako bi potkrijepio svoju tvrdnju.

               (54)

               Podnositelj zahtjeva tvrdio je da Komisija nije analizirala „[…] učinak povećanja sudjelovanja kineskih ispitanika na [postojeće] referentno mjerilo […]”, „[…] ni učinak ukupne promjene omjera na cijenu, ni pojedinačni učinak dviju komponenti na cijenu […]”, a ni „[…] bi li na taj rezultat mogli utjecati drugi čimbenici, osim povećanja broja prijava kineskih cijena”.

               (55)

               Komisija odbacuje tu tvrdnju jer je takvu analizu provela, a njezini su zaključci navedeni u prethodnim točkama 7.2. i 7.3.

               (56)

               Podnositelj zahtjeva naveo je i da Komisija nije analizirala „[…] bi li u predmetnom razdoblju upotreba cjenovne podserije International Average (međunarodni prosjek) kao referentnog mjerila dovela do znatno različitog rezultata od upotrebe postojećeg referentnog mjerila”. Nadalje, podnositelj zahtjeva zatražio je da se provede takva analiza.

               (57)

               Komisija odbacuje taj argument i zahtjev koji iz njega proizlazi jer bi to bilo izvan područja primjene te privremene revizije, koje je utvrđeno u obavijesti o pokretanju postupka i ponovno navedeno u uvodnoj izjavi 15. Cilj te revizije nije ispitati bi li u predmetnom razdoblju upotreba drugih referentnih mjerila dovela do znatno različitog rezultata od upotrebe postojećeg referentnog mjerila.

               (58)

               Komisija naglašava da bi odgovarajuće referentno mjerilo trebalo biti objektivno, transparentno i utemeljeno na što je moguće većem broju podataka. U tom slučaju nije opravdano isključiti kineske proizvođače koji čine 78 % svjetskog tržišta solarne energije.

               (59)

               Podnositelj zahtjeva naveo je da se četvrtim nalazom iz prethodno navedene uvodne izjave 40. „prešutno priznaje nereprezentativnost indeksa [postojećeg] referentnog mjerila na početku preuzete obveze, što bi samo po sebi bio dovoljan razlog za odabir drugog referentnog mjerila jer je tromjesečje koje prethodi stupanju na snagu preuzete obveze i dalje temeljno referentno razdoblje”. Podnositelj zahtjeva naveo je i da „puko uključivanje cijena kineskih ispitanika samo po sebi ne osigurava reprezentativnost postojećeg referentnog mjerila u smislu svjetskih cijena modula”.

               (60)

               Komisija odbacuje taj argument zato što je povećanje udjela kineskih ispitanika u postojećem referentnom mjerilu samo poboljšalo njegovu reprezentativnost jer bolje odražava udio kineskih proizvođača na svjetskom tržištu solarne energije.

               (61)

               Konačno, podnositelj zahtjeva zatražio je od Komisije da nastavi s ispitnim postupkom kako bi pronašla nove činjenice. Međutim, podnositelj zahtjeva nije iznio nove činjenice osim onih iz zahtjeva za reviziju navedenih u uvodnoj izjavi 12. Komisija stoga nema osnovu kako bi nastavila s ispitnim postupkom.

      Primjedbe Vlade Narodne Republike Kine

               (62)

               Vlade Narodne Republike Kine iznijela je primjedbe kojima se samo dodatno podupire zaključak Komisije da zaključi tu reviziju.

         7.7.   Zaključak o pisanim podnescima i reviziji

               (63)

               Unatoč prethodno navedenim podnescima zainteresiranih strana, podržavaju se nalazi Komisije u predmetnom ispitnom postupku. Komisija stoga zaključuje tu reviziju.

               (64)

               Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 i člankom 25. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 597/2009,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Djelomična privremena revizija antidampinških i kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (tj. ćelija) podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine ovime se zaključuje.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 6. siječnja 2016.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 188, 18.7.2009., str. 93.

      (3)  SL L 152, 5.6.2013., str. 5.

      (4)  SL L 209, 3.8.2013., str. 26.

      (5)  SL L 209, 3.8.2013., str. 1.

      (6)  SL L 325, 5.12.2013., str. 1.

      (7)  SL L 325, 5.12.2013., str. 66.

      (8)  SL L 325, 5.12.2013., str. 214.

      (9)  SL L 270, 11.9.2014., str. 6.

      (10)  SL L 139, 5.6.2015., str. 30.

      (11)  SL L 218, 19.8.2015., str. 1.

      (12)  SL C 147, 5.5.2015., str. 4.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/36 оd 12. siječnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               13.1.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 7/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/36
   оd 12. siječnja 2015.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 12. siječnja 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  AL

                  63,0

                  EG

                  164,2

                  IL

                  103,8

                  MA

                  103,8

                  TN

                  130,5

                  TR

                  132,7

                  ZZ

                  116,3

                  0707 00 05

                  EG

                  241,9

                  MA

                  73,2

                  TR

                  168,0

                  ZZ

                  161,0

                  0808 91 00

                  EG

                  113,1

                  ZZ

                  113,1

                  0709 93 10

                  EG

                  191,6

                  MA

                  144,6

                  SN

                  80,8

                  TR

                  158,9

                  ZZ

                  144,0

                  0805 10 20

                  EG

                  40,0

                  MA

                  56,4

                  TR

                  65,0

                  ZA

                  36,7

                  ZZ

                  49,5

                  0805 20 10

                  MA

                  71,9

                  ZZ

                  71,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  93,3

                  JM

                  118,8

                  KR

                  152,3

                  MA

                  82,2

                  TR

                  70,7

                  ZZ

                  103,5

                  0805 50 10

                  TR

                  67,8

                  ZZ

                  67,8

                  0808 10 80

                  AR

                  164,5

                  BR

                  65,5

                  CL

                  89,4

                  US

                  133,7

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  120,0

                  0808 30 90

                  US

                  140,6

                  ZZ

                  140,6

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) …/... o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2016/1239 u pogledu određenih pravila o rokovima i obavijestima o količinama obuhvaćenima dozvolama u sektoru riže (Tekst značajan za EGP)

text:
               PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) …/...

               оd 17.8.2017.

               o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2016/1239 u pogledu određenih pravila o rokovima i obavijestima o količinama obuhvaćenima dozvolama u sektoru riže

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKA KOMISIJA,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007
                  1
               , a posebno njezin članak 223. stavak 3. točke (b) i (c),

               budući da:

               (1)Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1239
                  2
                utvrđuju se pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 u pogledu sustava uvoznih i izvoznih dozvola, uključujući one za rižu. Njome su utvrđena i detaljna pravila za obavijesti koje države članice šalju Komisiji.

               (2)Potrebno je razjasniti određena pravila o rokovima, uključujući ona za obavijesti o količinama proizvoda obuhvaćenima tarifnim kvotama.

               (3)Primjereno je uključiti obvezu država članica da obavješćuju Komisiju o količinama riže obuhvaćenima dozvolama, kako je bila utvrđena u prethodnim uredbama.

               (4)Provedbenu uredbu (EU) 2016/1239 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (5)Zbog jasnoće i pravne sigurnosti ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na isti dan kao i Delegirana uredba kojom se mijenja Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1237
                  3
                u vezi s obavijestima u sektoru riže.

               (6)Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Provedbena uredba (EU) 2016/1239 mijenja se kako slijedi:

               1. Članak 3. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

               „3. Ako je u ovoj Uredbi utvrđeno razdoblje za postupke, a datum početka ili završetka je subota, nedjelja ili državni praznik kako je definirano u Uredbi (EEZ, Euratom) br. 1182/71:

               (a)primjenjivi datum početka sljedeći je radni dan i počinje u 00:00 sati, uzimajući u obzir službeno radno vrijeme ureda;

               (b)odstupajući od članka 3. stavka 2. točke (b) i članka 3. stavka 4. te Uredbe, primjenjivi datum završetka sljedeći je radni dan i završava u 13:00 sati po briselskom vremenu.”

               (b) dodaje se sljedeći stavak 4.:

               „4. Odstupajući od stavka 3., ako se za potrebe ove Uredbe primjenjuje rok za obavijest o količinama proizvoda obuhvaćenima zahtjevima za dozvole na temelju carinske kvote ili za obavijest o neiskorištenim količinama na temelju carinske kvote, taj rok završava istekom posljednjeg sata posljednjeg dana neovisno o tome je li taj dan subota, nedjelja ili državni praznik.”

               2. Umeće se sljedeći članak 19.a:

               „Članak 19.a

               Obavijesti o riži

               Države članice svaki dan obavješćuju Komisiju o sljedećem:

               (a)kada je riječ o uvoznim dozvolama koje nisu namijenjene upravljanju uvoznim carinskim kvotama, o ukupnim količinama obuhvaćenima izdanim dozvolama, prema podrijetlu i prema oznaci proizvoda;

               (b)kada je riječ o izvoznim dozvolama, o ukupnim količinama obuhvaćenima izdanim dozvolama, prema oznaci proizvoda.”

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu 17.8.2017.

                     Za Komisiju

                     Predsjednik
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

                     (2)
                  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1239 od 18. svibnja 2016. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu sustava uvoznih i izvoznih dozvola (SL L 206, 30.7.2016., str. 44.).

                     (3)
                  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1237 od 18. svibnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila o primjeni sustava uvoznih i izvoznih dozvola te o dopuni Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila o oslobađanju i zadržavanju sredstava osiguranja položenih za takve dozvole, o izmjeni uredaba Komisije (EZ) br. 2535/2001, (EZ) br. 1342/2003, (EZ) br. 2336/2003, (EZ) br. 951/2006, (EZ) br. 341/2007 i (EZ) br. 382/2008 te o stavljanju izvan snage uredaba Komisije (EZ) br. 2390/98, (EZ) br. 1345/2005, (EZ) br. 376/2008 i (EZ) br. 507/2008 (SL L 206, 30.7.2016., str. 1.).