title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/328 оd 24. veljače 2021. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  25.2.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 65/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/328
         оd 24. veljače 2021.
         o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 18.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1   Mjere na snazi

                     (1)

                     Vijeće je Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 248/2011 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana („roving od staklenih vlakana”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”). Ta se pristojba temeljila na razini uklanjanja štete, a kretala se u rasponu od 7,3 % do 13,8 %.

                     (2)

                     Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1379/2014 (3) nakon antisubvencijskog ispitnog postupka i djelomične privremene revizije antidampinških mjera izmijenila prvotnu antidampinšku pristojbu na vrijednosti u rasponu od 0 % do 19,9 % te uvela dodatnu kompenzacijsku pristojbu u rasponu od 4,9 % do 10,3 %.

                     (3)

                     Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/724 (4) nakon revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera produljila trajanje antidampinških pristojbi za dodatnih pet godina.

                     (4)

                     Stoga se posljedične kombinirane kompenzacijske i antidampinške mjere kreću u rasponu od 4,9 % do 30,2 %.

                     (5)

                     Na snazi su i mjere na uvoz rovinga od staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta. Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/870 (5) nakon antisubvencijskog ispitnog postupka uvela konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta. Ta se pristojba temeljila na razini subvencioniranja, a iznosila je 13,1 %.

               1.2   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

                     (6)

                     Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 17. prosinca 2019. reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u pogledu uvoza rovinga od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Komisija je Obavijest o pokretanju postupka objavila u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”). (6)

                     (7)

                     Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon zahtjeva za reviziju koji je podnijelo Europsko udruženje proizvođača staklenih vlakana („APFE” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 50 % ukupne proizvodnje proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaze o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja i nastavka i ponavljanja štete za industriju Unije koji su bili dostatni da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

                     (8)

                     Komisija je prije pokretanja antisubvencijskog ispitnog postupka obavijestila kinesku vladu („kineska vlada”) (7) da je zaprimila propisno dokumentiran zahtjev te ju je pozvala na savjetovanje u skladu s člankom 10. stavkom 7. osnovne uredbe. Kineska vlada nije na to odgovorila, pa se stoga savjetovanje nije održalo.

               1.3   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (9)

                     Ispitnim postupkom o subvencioniranju i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2019. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2016. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

               1.4   Zainteresirane strane

                     (10)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, kinesku vladu, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, poznate uvoznike i korisnike te ih je pozvala na sudjelovanje.

                     (11)

                     Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Međutim, nisu zatražena nikakva saslušanja.

               1.5   Odabir uzorka

                     (12)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 27. osnovne uredbe.

               1.5.1   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

                     (13)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odlučila ograničiti ispitni postupak na razuman broj proizvođača iz Unije odabirom uzorka. Komisija je odabrala uzorak na temelju najveće reprezentativne količine proizvodnje koja bi se razumno mogla ispitati u raspoloživom vremenu. Izvorno odabrani uzorak bio je isti kao i za zasebni antisubvencijski ispitni postupak koji se odnosio na isti proizvod podrijetlom iz Egipta. Uzorak se smatrao reprezentativnim za industriju Unije. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe na uzorak.

               1.5.2   Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

                     (14)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

                     (15)

                     Nisu zaprimljeni nikakvi odgovori

               1.5.3   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

                     (16)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da stupi u kontakt s njima.

                     (17)

                     Tri proizvođača izvoznika ili grupa proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak.

                     (18)

                     Kao posljedica toga, Komisija je odlučila da nije potrebno odabrati uzorak te je zatražila od svih strana koje surađuju da ispune i dostave upitnik za proizvođače izvoznike.

               1.6   Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

                     (19)

                     Upitnici za proizvođače iz Unije, uvoznike, korisnike i proizvođače izvoznike iz NRK-u objavljeni su na internetu (8) na dan pokretanja postupka. Osim toga, Komisija je na dan pokretanja postupka poslala upitnik i kineskoj vladi.

                     (20)

                     Ni od jednog kineskog proizvođača izvoznika nisu primljeni nikakvi odgovori na upitnik.

                     (21)

                     Komisija nije primila odgovor na upitnik poslan kineskoj vladi.

                     (22)

                     Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 28. osnovne uredbe, Komisija je tražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencije, štete i interesa Unije te koje su joj strane pravovremeno stavile na raspolaganje.

                     (23)

                     S obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 i mjere ograničenja kretanja koje su uvele različite države članice, kao i različite treće zemlje, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 26. osnovne uredbe.

                     (24)

                     Komisija je na daljinu dodatno provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za svoja utvrđivanja. Komisija je provela dodatne provjere na daljinu s obzirom na sljedeća društva/strane:

               proizvođači iz Unije

                     —

                     European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgija,

                     —

                     Johns Manville Slovakia a.s., Slovačka,

                     —

                     3B Fibreglass SPRL, Belgija.

               1.7   Nesuradnja kineske vlade

                     (25)

                     Kineska vlada nije odgovorila na upitnik koji joj je poslan do roka određenog u Obavijesti o pokretanju postupka.

                     (26)

                     Komisija je 10. ožujka 2020. kineskoj vladi uputila verbalnu notu. Komisija je kinesku vladu verbalnom notom obavijestila da nije primila odgovor na upitnik koji je poslan kineskoj vladi do predviđenog roka te je zatražila da kineska vlada pošalje odgovor u roku od deset dana.

                     (27)

                     Od kineske vlade nije primljen nikakav odgovor.

                     (28)

                     Stoga je Komisija, zbog izostanka odgovora na upitnik, upotrijebila raspoložive podatke pod uvjetima iz članka 28. osnovne uredbe s obzirom na informacije zatražene od kineske vlade.

                     (29)

                     Ti raspoloživi podaci uglavnom su se temeljili na nalazima iz ispitnog postupka o subvencioniranju uvoza tkanina od staklenih vlakana („ispitni postupak o tkaninama od staklenih vlakana”) koji je objavljen 15. lipnja 2020. (9)

                     (30)

                     Komisija je napomenula da se tkanine od staklenih vlakana proizvode od rovinga od staklenih vlakana, koji je najzastupljeniji ulazni materijal u proizvodnji tkanina od staklenih vlakana i čini približno 70 % troška proizvodnje tkanina od staklenih vlakana. Stoga postoji znatno preklapanje među tim proizvodima.

                     (31)

                     Prema informacijama Komisije, proizvođači izvoznici rovinga od staklenih vlakana isti su proizvođači izvoznici koji su nedavno bili obuhvaćeni ispitnim postupkom u predmetu o tkaninama od staklenih vlakana, pa stoga preklapanje postoji i s te točke gledišta.

                     (32)

                     Stoga svi programi horizontalnih subvencija kao što su porezni poticaji, davanje povlaštenih zajmova itd. koriste svim aktivnostima tih društava, uključujući roving od staklenih vlakana. Razdoblje ispitnog postupka u predmetu o tkaninama od staklenih vlakana bila je kalendarska godina 2018., što je stoga bilo vrlo blizu razdoblju ispitnog postupka revizije iz ovog ispitnog postupka.

                     (33)

                     U spisu ne postoje nikakvi dokazi koji upućuju na to da su subvencije za proizvođače tkanina od staklenih vlakana u međuvremenu prekinute ili da se temeljne relevantne povlaštene politike više ne primjenjuju. Zbog svih tih razloga nalazi iz predmeta o tkaninama od staklenih vlakana čine primjerene raspoložive podatke u ovom predmetu.

                     (34)

                     U slučajevima u kojima podaci iz predmeta o tkaninama od staklenih vlakana nisu relevantni ili ih je potrebno dopuniti dodatnim podacima i dokazima, Komisija se oslanjala na informacije iz zahtjeva za reviziju, na druge prethodne relevantne odluke u ispitnim postupcima o kompenzacijskoj pristojbi koji se odnose na NRK ili na druge relevantne dokaze.

               1.8   Nesuradnja kineskih proizvođača izvoznika

                     (35)

                     Tri kineska proizvođača izvoznika koji su pozvani da dostave odgovore na upitnik nisu to učinili do roka određenog u Obavijesti o pokretanju postupka.

                     (36)

                     Komisija je 10. ožujka 2020. poslala dopise tim trima kineskim proizvođačima izvoznicima u kojima ih je obavijestila da nije primila njihov odgovor na upitnik te je zatražila da dostave odgovor u roku od deset dana.

                     (37)

                     Jedan kineski proizvođač izvoznik nije dostavio odgovor.

                     (38)

                     Preostala dva kineska proizvođača izvoznika odgovorila su na dopis poslan 10. ožujka 2020., no oba su zatražila da ih se oslobodi obveze dostavljanja odgovora na upitnik Komisije. Taj zahtjev nije bio povezan s izbijanjem bolesti COVID, pa nije bio valjan razlog za nesuradnju.

                     (39)

                     Stoga je Komisija, zbog izostanka ikakvih odgovora na upitnik, upotrijebila raspoložive podatke pod uvjetima iz članka 28. osnovne uredbe s obzirom na informacije koje su trebali dostaviti kineski proizvođači izvoznici.

                     (40)

                     Ti raspoloživi podaci uključivali su nalaze za pojedina društva iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana u pogledu koristi koju su kineski proizvođači izvoznici ostvarili tijekom razdoblja ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana, koje je obuhvaćalo kalendarsku godinu 2018., te u mjeri u kojoj su se ti nalazi odnosili na roving od staklenih vlakana.

                     (41)

                     Zbog nedostatka dokaza o suprotnome Komisija je smatrala da se ostvarivanje koristi koje je utvrđeno u ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana i koje se moglo povezati s rovingom od staklenih vlakana nastavilo i tijekom kalendarske godine 2019.

                     (42)

                     S obzirom na izostanak suradnje kineskih proizvođača izvoznika rovinga od staklenih vlakana i kineske vlade, Komisija nije mogla izračunati korist koju su kineski proizvođači izvoznici rovinga od staklenih vlakana ostvarili zahvaljujući tim praksama subvencioniranja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (43)

                     Međutim, Komisija je mogla uzeti nalaze o koristi iz Uredbe o tkaninama od staklenih vlakana te smatrati da su ti nalazi primjenjivi na kineske proizvođače izvoznike rovinga od staklenih vlakana u razdoblju ispitnog postupka revizije.

                     (44)

                     To je zbog toga što nijedna od praksi subvencioniranja obuhvaćenih ispitnim postupkom nije bila izravno povezana s proizvodnjom ili izvozom tkanina od staklenih vlakana, već su to bile subvencije od kojih su korist imala cijela društva ili grupe kineskih društava koji proizvode i roving od staklenih vlakana. Komisija je stoga u ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana prvo utvrdila korist koju je ostvario određeni proizvođač izvoznik te je potom raspodijelila tu korist na njegov ukupni promet za sve proizvode koje je proizvođač izvoznik prodavao, uključujući roving od staklenih vlakana.

               2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETAN PROIZVOD

         2.1   Proizvod iz postupka revizije

                     (45)

                     Proizvod koji je predmet ovog postupka revizije jesu rezani strukovi od staklenih vlakana, dužine ne veće od 50 mm („rezani strukovi”); roving od staklenih vlakana, osim impregniranog i prevučenog te s gubitkom mase pri žarenju većim od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887) („roving”); te podloge izrađene od filamentnih staklenih vlakana, osim podloga od staklene vune („podloge”), trenutačno razvrstani u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039) i 7019 31 00 („proizvod iz postupka revizije”).

                     (46)

                     Proizvod iz postupka revizije sirovina je koja se najčešće upotrebljava za pojačanje termoplastičnih i termoaktivnih smola u industriji kompozitnih materijala. Tako nastali kompozitni materijali (plastika ojačana filamentnim staklenim vlaknima) upotrebljavaju se u brojnim industrijama: automobilskoj industriji, električnoj i elektroničkoj industriji, industriji povezanoj s energijom vjetra, građevinskoj industriji/građevinarstvu, industriji spremnika/cijevi, industriji potrošačke robe, zrakoplovno-svemirskoj/vojnoj industriji itd.

               2.2   Istovjetan proizvod

                     (47)

                     Ispitni postupak pokazao je da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

                                 —

                                 proizvod iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a koji se izvozi u Uniju,

                                 —

                                 proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, i

                                 —

                                 proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                     (48)

                     Komisija je stoga smatrala da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) osnovne uredbe.

               3.   SUBVENCIONIRANJE

         3.1   Uvod: predstavljanje planova, projekata i drugih dokumenata kineske vlade

                     (49)

                     Prije analize navodnog subvencioniranja u obliku subvencija ili programa subvencioniranja Komisija je ocijenila vladine planove, projekte i druge dokumente koji su bili relevantni za više od jedne subvencije ili programa subvencioniranja. S obzirom na izostanak suradnje kineske vlade, kako je prethodno navedeno, Komisija je koristila informacije iz zahtjeva za reviziju i nalaze iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana u mjeri u kojoj su se oni mogli povezati s rovingom od staklenih vlakana.

                     (50)

                     Utvrdila je da su sve ocijenjene subvencije ili programi subvencioniranja dio provedbe središnjeg planiranja kineske vlade za poticanje industrije rovinga od staklenih vlakana zbog razloga navedenih u nastavku.

                     (51)

                     U 12. petogodišnjem planu za nacionalni gospodarski i društveni razvoj NRK-a („12. petogodišnji plan”) naglašena je važnost industrije novih materijala (koja uključuje roving od staklenih vlakana) kao „strateške industrije u nastajanju” te se propisuje da bi ona trebala biti razvijena u „vodeću ključnu industriju” u okviru sveobuhvatne potpore politike i smjernica (10). Nadalje, 13. petogodišnjim planom za nacionalni gospodarski i društveni razvoj NRK-a („13. petogodišnji plan”), koji obuhvaća razdoblje 2016.–2020., nastoje se dodatno razviti industrije novih materijala jačanjem istraživanja i razvoja te inovacijskih sposobnosti proizvodne industrije (11).

                     (52)

                     U 13. petogodišnjem planu istaknuta je strateška vizija kineske vlade za poboljšanje i promicanje ključnih industrija. U njemu se naglašava uloga tehnoloških inovacija u gospodarskom razvoju NRK-a te kontinuirana važnost načela „zelenog” razvoja. Prema njegovu petom poglavlju jedna od glavnih razvojnih linija jest promicanje modernizacije tradicionalne industrijske strukture, kao što je već bio slučaj u 12. petogodišnjem planu. Ta je ideja dodatno razrađena u 22. poglavlju, u kojem se objašnjava strategija modernizacije tradicionalne industrije u NRK-u promicanjem njezine tehnološke prenamjene. U tom se pogledu u 13. petogodišnjem planu navodi da će se poduzeća podupirati da se „sveobuhvatno poboljšaju u područjima kao što su tehnologija proizvoda, industrijska oprema, zaštita okoliša i energetska učinkovitost”.

                     (53)

                     U 13. petogodišnjem planu novi se materijali spominju u nekoliko navrata: „napredovat ćemo brže kako bismo ostvarili pomake u ključnim tehnologijama u područjima kao što su sljedeća generacija informacijske i komunikacijske tehnologije, nova energetika, novi materijali […]” (12). Planom je nadalje predviđeno provođenje projekata povezanih s istraživanjem, razvojem i primjenom ključnih novih materijala (13).

                     (54)

                     Industrija novih materijala ujedno je poticana industrija u okviru inicijative Made in China 2025 (14), odnosno ostvaruje pravo na primanje znatnih državnih sredstava. Osnovan je niz fondova za potporu inicijativi Made in China 2025, a time neizravno i industriji rovinga od staklenih vlakana, kao što su Nacionalni fond za integrirane sklopove, Fond za naprednu proizvodnju i Investicijski fond za industrije u nastajanju (15).

                     (55)

                     Nadalje, roving od staklenih vlakana često se spominje u okviru „novih materijala”. U planu inicijative Made in China 2025 (16) naveden je popis od deset strateških sektora koje kineska vlada smatra ključnim industrijama. U njemu se u sektoru 9. opisuju „novi materijali” i njegove potkategorije, uključujući napredne temeljne materijale (točka 9.1.), ključne strateške materijale (točka 9.2.), što uključuje vlakna i kompozitne materijale visokih performansi i nove energetske materijale (17). Novi materijali stoga imaju koristi od prednosti koje proizlaze iz mehanizama potpore navedenih u dokumentu, uključujući, među ostalim, politike financijske potpore, fiskalnu i poreznu politiku, nadzor Državnog vijeća i njegovu potporu (18).

                     (56)

                     Osim toga, kao nastavak na plan inicijative Made in China 2025, popis deset strateških sektora dorađen je u studenome 2016. u Katalog četiriju ključnih sastavnica koji je objavilo Nacionalno savjetodavno vijeće za proizvodnu strategiju (NMSAC), savjetodavna skupina Nacionalne vodeće male skupine za izgradnju nacionalne proizvodne snage. Svaki od deset strateških sektora u tom je katalogu podijeljen na četiri poglavlja: i. ključni osnovni rezervni dijelovi, ii. ključni osnovni materijali, iii. napredni osnovni postupci/tehnologije i iv. platforme industrijske tehnologije. Staklena vlakna razvrstana su u sektor 7.: električna oprema, točka II. ključni osnovni materijali: podtočka 16. izolacijske ploče od staklenih vlakana i u sektor 9.: novi materijali, točka II. ključni osnovni materijali, podtočke 10. vlakna, monomeri i kompozitni materijali visokih performansi i 24. materijali na bazi stakla.

                     (57)

                     Nadalje, Planom razvoja industrije građevinskih materijala (2016.–2020.) promiče se i industrija rovinga od staklenih vlakana. U tom se planu poziva na optimiziranje industrijske strukture, među ostalim širenjem industrija u nastajanju kao što su one koje proizvode materijale na bazi stakla, industrijsku keramiku, intraokularne leće, vlakna i kompozitne materijale visokih performansi te grafen i modificirane materijale. To će se ostvariti državnim financiranjem, oporezivanjem, financijskim politikama te politikama određivanja cijena, energetike i zaštite okoliša te pružanjem potpore ulaganju kapitala za sudjelovanje u spajanjima, preuzimanjima i restrukturiranju poduzeća za građevinske materijale, i to različitim sredstvima, uključujući davanje zajmova (19).

                     (58)

                     Industrija rovinga od staklenih vlakana obuhvaćena je i Petogodišnjim planom za inteligentnu proizvodnju za razdoblje 2016.–2020. koji je objavilo kinesko Ministarstvo industrije i informacijske tehnologije i u kojem se utvrđuje deset ključnih zadaća čiji je cilj skraćivanje ciklusa razvoja proizvoda, poboljšanje proizvodne učinkovitosti i kvalitete proizvoda, smanjenje operativnih troškova, potrošnje resursa i energije te ubrzavanje razvoja inteligentne proizvodnje.

                     (59)

                     Nadalje, u Katalogu kineskih izvoznih proizvoda visoke tehnologije koji su izdali Ministarstvo znanosti i tehnologije, Ministarstvo vanjske trgovine i Opća carinska uprava navodi se 1 900 proizvoda visoke tehnologije u osam kategorija na koje su usmjerene politike povlaštenog izvoza kineske vlade. Jedna je od kategorija „novi materijali”, koja uključuje roving od staklenih vlakana (20). Osim toga, u Katalogu kineskih proizvoda visoke tehnologije koji su izdali Ministarstvo znanosti i tehnologije, Ministarstvo financija i Državna porezna uprava upućuje se na 11 područja među kojima se nalazi „kategorija novih materijala”.

                     (60)

                     Nadalje, u skladu sa Zakonom NRK-a o znanstvenom i tehnološkom napretku, visokotehnološka poduzeća osnovana u zonama razvoja visoke tehnologije mogu ostvariti korist od niza povlaštenih politika koje uključuju sljedeće: i. stopa poreza na dobit poduzeća iznosi 15 % umjesto uobičajene stope od 25 %; ii. ako proizvodna vrijednost izvoznih proizvoda dosegne 70 % ukupne vrijednosti za tu godinu, stopa poreza na dobit poduzeća dodatno se smanjuje na 10 %; iii. novoosnovana visokotehnološka poduzeća oslobođena su plaćanja poreza na dobit poduzeća tijekom prve dvije godine od datuma početka proizvodnje; iv. novoosnovana visokotehnološka poduzeća oslobođena su od građevinskog poreza; v. u slučaju poduzeća za razvoj, proizvodnju i rad novih tehnologija, zemljište za istraživanje i razvoj oslobođeno je od poreza; vi. oprema koju upotrebljavaju visokotehnološka poduzeća za visokotehnološku proizvodnju i razvoj podliježe ubrzanoj amortizaciji; vii. izvozni proizvodi koje proizvode visokotehnološka poduzeća izuzeti su od izvoznih carina osim onih koje je država ograničila ili koje se odnose na određene proizvode itd. (21)

               3.2   Subvencije i programi subvencioniranja u okviru ovog ispitnog postupka

                     (61)

                     Na temelju informacija sadržanih u zahtjevu za reviziju i Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je ispitala sljedeće prakse subvencioniranja:

                                 1.

                                 izravni prijenos sredstava;

                                 2.

                                 odricanje od državnih prihoda ili njihovo nenaplaćivanje;

                                 3.

                                 robe ili usluge koje osigurava vlada uz naknadu manju od primjerene; i

                                 4.

                                 plaćanja u mehanizme financiranja ili povjeravanje privatnom tijelu obavljanja jedne ili više od navedenih funkcija ili usmjeravanje privatnog tijela na obavljanje tih funkcija.

                     (62)

                     Konkretnije, Komisija je ispitala:

                                 —

                                 davanje povlaštenih zajmova i osiguravanje kreditnih linija od strane banaka u državnom vlasništvu,

                                 —

                                 programe subvencioniranja za izvozne kredite, izvozna jamstva i osiguranja te programe bespovratnih sredstava,

                                 —

                                 povlašteno postupanje u vezi s porezom na dobit i poreznim rabatom za istraživanje i razvoj, ubrzanu amortizaciju instrumenata i opreme koju upotrebljavaju visokotehnološka poduzeća za razvoj i proizvodnju visoke tehnologije,

                                 —

                                 oslobođenje od poreza na prihode od dividende za kvalificirana rezidentna poduzeća, smanjenje poreza po odbitku za dividende kineskih poduzeća sa stranim kapitalom za njihova matična društva izvan Kine,

                                 —

                                 izuzeća od plaćanja poreza na korištenje zemljišta, rabate na izvozne carine, rabate na uvozne carine te izuzeća od plaćanja PDV-a i rabate na uvozne carine za korištenje uvezene opreme i tehnologije te rabate na PDV za poduzeća sa stranim kapitalom za kupnju opreme kineske proizvodnje.

                     (63)

                     Komisija je ispitala i osiguravanje zemljišta, energije i sirovina od strane vlade uz naknadu manju od primjerene.

                     (64)

                     Protiv tih praksa subvencioniranja uvedene su kompenzacijske mjere u početnom antisubvencijskom ispitnom postupku Provedbenom uredbom (EU) br. 1379/2014.

               3.3   Povlašteno financiranje

         3.3.1   Financijske institucije koje pružaju povlašteno financiranje

                     (65)

                     Prema podacima kojima Komisija raspolaže Kineska izvozno-uvozna banka („banka EXIM”) daje zajmove uvjetovane izvozom po povlaštenim stopama kineskim društvima koja se bave proizvodnjom proizvoda novih i visokih tehnologija, proizvoda s autohtonim intelektualnim pravima, vlastitih robnih marki, proizvoda visoke dodane vrijednosti i softverskih proizvoda koji su registrirani pri tijelima za industriju i trgovinu (22).

                     (66)

                     Prema informacijama koje su dostupne Komisiji kineski proizvođači rovinga od staklenih vlakana ispunjavaju uvjete za zajmove za izvoz za proizvode novih i visokih tehnologija i/ili vlastite robne marke s obzirom na to da je nekoliko proizvođača priznato kao „nacionalna visokotehnološka poduzeća” ili im je dodijeljen status poznate robne marke, najbolje robne marke itd.

                     (67)

                     Nadalje, banka EXIM pomaže izvoznicima i s pomoću izvoznih kredita za kupce. Izvozni krediti za kupce odobravaju se stranim poduzećima za financiranje njihova uvoza kineskih proizvoda, tehnologija i usluga (23).

                     (68)

                     U prethodnim ispitnim postupcima, a naročito u ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana, Komisija je ispitala jesu li banke u državnom vlasništvu djelovale kao javna tijela u smislu članka 3. i članka 2. točke (b) osnovne uredbe. U tom je pogledu primjenjivi test za utvrđivanje je li poduzeće u državnom vlasništvu javno tijelo sljedeći (24):

                     (69)

                     „Važno je je li subjektu povjerena ovlast za izvršavanje javnih funkcija, a ne kako se to postiže. Postoje brojni različiti načini na koje bi vlada u užem smislu mogla subjektima dati ovlast. U skladu s tim, različite vrste dokaza mogu biti relevantne kako bi se pokazalo da je ta ovlast dodijeljena konkretnom subjektu. Dokaz da subjekt, de facto, izvršava javne funkcije može služiti kao dokaz da posjeduje ili da su mu povjerene javne ovlasti, posebno ako se tim dokazom upućuje na stalnu i sustavnu praksu. Smatramo da iz toga proizlazi da dokaz da vlada provodi znatnu kontrolu nad subjektom i njegovim postupanjem može, u određenim okolnostima, poslužiti kao dokaz da odgovarajući subjekt ima javne ovlasti i te ovlasti izvršava pri obnašanju javnih funkcija. Međutim, naglašavamo da, osim izričite delegacije ovlasti u okviru pravnog instrumenta, postojanje samo službenih veza između subjekta i vlade u užem smislu vjerojatno nije dovoljno za utvrđivanje nužnog posjedovanja javnih ovlasti. Stoga se, na primjer, samom činjenicom da je vlada većinski dioničar subjekta ne dokazuje da vlada izvršava znatnu kontrolu nad postupanjem tog subjekta, a još manje da mu je vlada dodijelila javne ovlasti. Međutim, u nekim slučajevima, kad dokazi upućuju na to da su formalni pokazatelji vladine kontrole višestruki te pritom postoje dokazi da se takva kontrola provodila u znatnoj mjeri, tada se na temelju tih dokaza može zaključiti da predmetni subjekt izvršava javne ovlasti.”

                     (70)

                     Komisija je zatražila informacije o državnom vlasništvu te formalne pokazatelje vladine kontrole u bankama u državnom vlasništvu. Međutim, zbog nesuradnje kineske vlade i proizvođača izvoznika u uzorku Komisija se morala u potpunosti osloniti na raspoložive podatke. U tom je pogledu Komisija pouzdanim izvorom informacija smatrala nalaze iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana. Ti su nalazi zapravo tek nedavno utvrđeni i obuhvaćaju analizu ponašanja istih financijskih institucija i istih programa koji su primjenjivi u ovom predmetu.

                     (71)

                     U ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana i drugim ispitnim postupcima Komisija je zaključila da su sljedeće banke bile u djelomičnom ili potpunom vlasništvu same države ili pravnih osoba u državnom vlasništvu: banka EXIM, Kineska razvojna banka, Kineska banka za izgradnju, Industrijska i poslovna banka Kine, Komunikacijska banka, China Everbright Bank, Postal Savings Bank, China Merchants Bank, Razvojna banka Shanghai Pudong, Kineska industrijska banka, Shenyang Rural Commercial Bank, Šangajska banka, Ningbo Bank, China CITIC Bank, China Guangfa Bank, China Bohai Bank, Huaxia Bank, Hankou Bank, Hubei Bank, Huishang Bank, Dongying Bank, Bank of Tianjin, Bank of Kunlun, Shanghai Rural Commercial Bank, China Industrial International Trust Limited, Daye Trust Co., Ltd., Sinotruk Finance Co., Ltd. Budući da nisu dostavljene nikakve informacije koje bi upućivale na suprotno, Komisija je ostala pri istom zaključku i u ovom ispitnom postupku.

                     (72)

                     U nedostatku konkretnih informacija koje bi upućivale na suprotno, Komisija je dodatno na temelju formalnih pokazatelja utvrdila da vlasništvo i kontrola pripadaju kineskoj vladi. Konkretno, na temelju raspoloživih podataka čini se da rukovoditelje i nadzornike u bankama u državnom vlasništvu koje ne surađuju imenuje kineska vlada, kojoj su oni i odgovorni.

                     (73)

                     U tim je ispitnim postupcima Komisija zaključila i da kineska vlada provodi znatnu kontrolu nad tim financijskim institucijama.

                     (74)

                     Komisija je u svojoj analizi uzela u obzir sljedeće regulatorne dokumente:

                                 (a)

                                 članak 34. Zakona NRK-a o poslovnim bankama („Zakon o bankama”);

                                 (b)

                                 članak 15. Općih pravila o zajmovima (koje provodi Narodna banka Kine);

                                 (c)

                                 Odluku br. 40;

                                 (d)

                                 Provedbene mjere Kineskog bankarskog regulatornog tijela („CBIRC”) za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja za poslovne banke s kineskim kapitalom (Uredba CBIRC-a [2017.] br. 1);

                                 (e)

                                 Provedbene mjere CBIRC-a za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja koja se odnose na banke sa stranim kapitalom (Uredba CBIRC-a [2015.] br. 4); i

                                 (f)

                                 Administrativne mjere za kvalifikacije direktora i viših službenika financijskih institucija u bankarskom sektoru (CBIRC [2013.] br. 3).

                     (75)

                     Pregledom tih regulatornih dokumenata Komisija je utvrdila da financijske institucije u NRK-u posluju u općem pravnom okruženju u kojem ih se usmjerava da se pri donošenju financijskih odluka usklade s ciljevima industrijske politike kineske vlade zbog razloga navedenih u nastavku.

                     (76)

                     Člankom 34. Zakona o bankama, koji se primjenjuje na sve financijske institucije koje posluju u Kini, predviđa se da „poslovne banke odobravaju zajmove u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarskog i socijalnog razvoja te industrijskim politikama države”.

                     (77)

                     Iako se u članku 4. Zakona o bankama navodi da „poslovne banke, u skladu sa zakonom, posluju bez uplitanja bilo kojeg subjekta ili osobe te neovisno preuzimaju građanskopravnu odgovornost i odgovaraju svojom cijelom imovinom pravne osobe”, to se primjenjuje u skladu s člankom 34. Zakona o bankama. U tom se članku propisuje da, kada država utvrdi javnu politiku, banke je provode i slijede državne upute.

                     (78)

                     Usto, člankom 15. Općih pravila o zajmovima predviđa se sljedeće: „U skladu s državnom politikom relevantni odjeli mogu subvencionirati kamate za zajmove radi promicanja rasta određenih industrija i gospodarskog razvoja u određenim područjima.”

                     (79)

                     Slično tome, Odlukom br. 40 sve se financijske institucije upućuju da kreditnu potporu posebno pruže „poticanim” projektima. Kako je već objašnjeno u odjeljku 3.1., industrija rovinga od staklenih vlakana svrstana je u kategoriju „poticanih” industrija. Odlukom br. 40 stoga se potvrđuje da banke izvršavaju javne ovlasti u obliku operacija povezanih s povlaštenim zajmovima. Komisija je utvrdila i da CBIRC ima dalekosežne ovlasti u pogledu odobravanja svih aspekata upravljanja svim financijskim institucijama osnovanima u NRK-u (uključujući financijske institucije u privatnom vlasništvu i u stranom vlasništvu), kao što su (25):

                                 —

                                 odobravanje imenovanja svih rukovoditelja financijskih institucija, na razini sjedišta i na razini lokalnih podružnica. Odobrenje CBIRC-a zahtijeva se za zapošljavanje na svim razinama rukovodstva, od najviših rukovodećih položaja sve do rukovoditelja podružnica, a to uključuje čak i rukovoditelje koji se imenuju u prekomorskim podružnicama te rukovoditelje odgovorne za funkcije podrške (primjerice rukovoditelji za informacijske tehnologije), i

                                 —

                                 vrlo dugačak popis administrativnih odobrenja, uključujući odobrenja za otvaranje podružnica, za pokretanje novih poslovnih linija ili prodaju novih proizvoda, za izmjenu statuta banke, za prodaju više od 5 % dionica banke, za povećanje kapitala, za promjene sjedišta, za promjene oblika organizacije itd.

                     (80)

                     U nedostatku informacija koje bi upućivale na suprotno i na temelju raspoloživih podataka Komisija je u ovom predmetu došla do istog zaključka.

                     (81)

                     Na temelju toga Komisija je zaključila da su banke u državnom vlasništvu javna tijela u smislu članka 2. točke (b) u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe.

               3.3.2   Povlašteno financiranje: zajmovi

                     (82)

                     U prethodnim ispitnim postupcima, a naročito u ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana, Komisija je utvrdila da su sve grupe proizvođača izvoznika u uzorku ostvarile korist od povlaštenih zajmova tijekom 2018. S obzirom na postojanje financijskog doprinosa, korist za proizvođače izvoznike i specifičnost, Komisija je smatrala davanje povlaštenih zajmova subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

                     (83)

                     U ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana Komisija je utvrdila da su sva društva u uzorku ostvarila korist od povlaštenih zajmova (uključujući revolving zajmove).

                     (84)

                     Komisija je primijetila i. da su društva koja su aktivna u industriji tkanina od staklenih vlakana općenito vertikalno integrirana, pa su stoga ujedno aktivna i u industriji rovinga od staklenih vlakana; i ii. da je razdoblje ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana bilo blizu razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga je Komisija, u nedostatku informacija koje bi upućivale na suprotno, smatrala da se nalazi iz tog predmeta primjenjuju i na ovaj predmet. Stoga su nalazi o ovom pitanju iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana upotrijebljeni kao raspoloživi podaci u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

                     (85)

                     Komisija je stoga zaključila da su društva koja su aktivna u industriji rovinga od staklenih vlakana ostvarila korist od povlaštenih zajmova tijekom RIPR-a.

               3.3.2.1   Korist

                     (86)

                     U prethodnim ispitnim postupcima, a naročito u ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana, Komisija je zaključila da se, u skladu s člankom 6. točkom (b) osnovne uredbe, smatra da je korist za primatelje bila razlika između iznosa kamata koju društvo plaća na povlašteni zajam i iznosa koji bi društvo platilo za usporedivi komercijalni zajam koji bi moglo dobiti na tržištu.

                     (87)

                     S obzirom na to, Komisija je istaknula da su zajmovi koje su davale kineske financijske institucije odražavali znatnu intervenciju vlade i nisu odražavali kamatne stope uobičajene na funkcionirajućem tržištu. U kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera Komisija nije dužna izračunati iznos koristi dodijeljene proizvođačima izvoznicima u RIPR-u. Komisija je stoga, u nedostatku informacija koje bi upućivale na suprotno, smatrala da se nalazi iz tog predmeta (s iznosima subvencija u rasponu od 2,53 % do 7,39 %) (26) primjenjuju i na ovaj predmet. Stoga su nalazi o ovom pitanju iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana upotrijebljeni kao raspoloživi podaci u skladu s člankom 28. osnovne uredbe. Komisija je smatrala da bi iznos subvencioniranja i dalje bio znatan.

               3.3.2.2   Specifičnost

                     (88)

                     U ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana Komisija je zaključila da je kineska vlada u nekoliko pravnih dokumenata, koji su posebno usmjereni na društva u tom sektoru, usmjerila financijske institucije na osiguravanje zajmova po povlaštenim stopama za industriju tkanina od staklenih vlakana. Komisija je stoga zaključila da su ti dokumenti pokazali da financijske institucije daju povlaštene zajmove samo ograničenom broju industrija/društava koja postupaju u skladu s relevantnim politikama kineske vlade.

                     (89)

                     Stoga je Komisija u tom ispitnom postupku zaključila da subvencije u obliku davanja povlaštenih zajmova nisu bile općenito dostupne, već su bile specifične u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe. Štoviše, nijedna zainteresirana strana nije dostavila dokaze kojima bi se upućivalo na to da se davanje povlaštenih zajmova temeljilo na objektivnim kriterijima ili uvjetima u smislu članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe.

                     (90)

                     Industrija rovinga od staklenih vlakana ima isti status kao i industrija tkanina od staklenih vlakana pa je, s obzirom na to da su te industrije vertikalno integrirane, velika većina društava koja su aktivna u jednoj industriji ujedno aktivna i u drugoj. Zbog izostanka suradnje i bilo kakvih informacija koje bi upućivale na suprotno, Komisija je za potrebe ovog predmeta nalaze iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana koristila kao raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

                     (91)

                     Stoga je Komisija zaključila da subvencije u obliku davanja povlaštenih zajmova nisu bile općenito dostupne, već su bile specifične u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe.

               3.3.2.3   Zaključak

                     (92)

                     S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da se industriju rovinga od staklenih vlakana i dalje nastavilo subvencionirati s pomoću zajmova s povlaštenim stopama.

               3.3.3   Povlašteno financiranje: ostale vrste financiranja

         3.3.3.1   Kreditne linije

                     (93)

                     Podnositelj zahtjeva nadalje je tvrdio da je kineska vlada subvencionirala industriju rovinga od staklenih vlakana otvaranjem velikih kreditnih linija za poduzeća aktivna u toj industriji.

                     (94)

                     U prethodnim ispitnim postupcima, a naročito u ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana, Komisija je zaključila da su kreditne linije odobrene proizvođačima izvoznicima iz NRK-a činile subvenciju protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. U tom se ispitnom postupku pokazalo da su kineske financijske institucije ne samo pružale financiranje poduzećima aktivnima u industriji tkanina od staklenih vlakana, nego su im uz njih odobravale i kreditne linije po povlaštenim uvjetima. U tom ispitnom postupku Komisija je mogla provjeriti da su se te kreditne linije sastojale od okvirnih sporazuma prema kojima je banka društvima u uzorku omogućivala korištenje različitih dužničkih instrumenata, kao što su zajmovi za obrtni kapital, bankovni akcepti mjenice, dokumentarne mjenice, drugi oblici trgovačkih zajmova itd., u određenom maksimalnom iznosu.

                     (95)

                     Svrha je kreditne linije utvrditi ograničenje zaduživanja koje društvo u bilo kojem trenutku može upotrijebiti za financiranje svojeg tekućeg poslovanja, čime financiranje obrtnog kapitala postaje fleksibilno i odmah dostupno kada bude potrebno. Ispitni postupak o tkaninama od staklenih vlakana pokazao je da su proizvođači izvoznici tkanina od staklenih vlakana sklopili ugovore o kreditnoj liniji s različitim bankama kojima su obuhvaćeni razni kratkoročni financijski instrumenti u svrhu financiranja operativnih troškova. Zbog toga je Komisija smatrala da bi u načelu cjelokupno kratkoročno financiranje društava u uzorku trebalo biti obuhvaćeno određenom vrstom instrumenta kreditne linije, uključujući bankovne akcepte mjenice, koji su se redovito izdavali za financiranje postojećeg poslovanja.

                     (96)

                     Komisija je u tom ispitnom postupku usporedila iznos kreditnih linija dostupnih društvima koja surađuju tijekom 2018. s iznosom kratkoročnog financiranja koji su ta društva iskoristila tijekom istog razdoblja kako bi utvrdila je li cjelokupno kratkoročno financiranje bilo pokriveno kreditnom linijom. U slučaju da je iznos kratkoročnog financiranja premašio ograničenje kreditne linije, Komisija je uvećala iznos postojeće kreditne linije za iznos koji su proizvođači izvoznici stvarno iskoristili iznad tog ograničenja kreditne linije.

                     (97)

                     U normalnim tržišnim okolnostima za kreditne linije plaćala bi se takozvana naknada za „obradu” ili „otvaranje” kako bi se bankama nadoknadili troškovi i rizici za otvaranje kreditne linije, ali i naknada za produljenje koja se naplaćuje jednom godišnje za produljenje valjanosti kreditnih linija. Komisija je u tom predmetu utvrdila da su sva društva u uzorku ostvarila korist od kreditnih linija koje su dobila bez naknade.

                     (98)

                     Komisija je potom izračunala primljenu korist kao razliku između iznosa koji je društvo platilo kao naknadu za otvaranje ili produljenje kreditnih linija koje odobravaju kineske financijske institucije i iznosa koji bi društvo platilo za usporedivu komercijalnu kreditnu liniju koju bi moglo dobiti na tržištu.

                     (99)

                     Komisija je zaključila i da je taj program bio specifičan zbog toga što je kineska vlada u nekoliko pravnih dokumenata, koji su posebno usmjereni na društva u tom sektoru, usmjerila financijske institucije na osiguravanje tih kreditnih linija industriji tkanina od staklenih vlakana. Komisija je stoga zaključila da ti dokumenti pokazuju da financijske institucije daju povlaštene zajmove samo ograničenom broju industrija/društava koja postupaju u skladu s relevantnim politikama kineske vlade.

                     (100)

                     Kako je već navedeno, Komisija je smatrala da su nalazi iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana posebno relevantni za ovaj predmet jer su društva koja su aktivna u industriji tkanina od staklenih vlakana općenito aktivna i u industriji rovinga od staklenih vlakana pa industrija rovinga od staklenih vlakana ima isti status kao i industrija tkanina od staklenih vlakana. Osim toga, razdoblje ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana vrlo je blizu razdoblja ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga nalaze o kreditnim linijama iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana (27) upotrijebila kao raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

                     (101)

                     Komisija je stoga zaključila da je kineska vlada podupirala industriju rovinga od staklenih vlakana otvaranjem kreditnih linija. S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila i da se industriju rovinga od staklenih vlakana i dalje nastavilo subvencionirati s pomoću kreditnih linija po povlaštenim uvjetima.

               3.4   Povlašteno osiguranje: osiguranje izvoznih kredita

                     (102)

                     Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je Sinosure poticanim industrijama pružao, među ostalim, kratkoročno, srednjoročno i dugoročno osiguranje izvoznih kredita, osiguranje ulaganja i jamstava za obveznice pod povoljnijim uvjetima. Prema nedavnoj studiji Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj („OECD”) kineska visokotehnološka industrija, čiji je dio industrija rovinga od staklenih vlakana, primila je 21 % ukupnog osiguranja izvoznih kredita koje pruža Sinosure (28).

                     (103)

                     Nadalje, Sinosure je preuzeo aktivnu ulogu u realizaciji inicijative Made in China 2025 kojom se poduzeća usmjeravaju na korištenje nacionalnih kreditnih resursa, provođenje znanstvenih i tehnoloških inovacija i tehnološku modernizaciju te se poduzećima koja „izlaze na inozemna tržišta” pomaže da postanu konkurentnija na globalnom tržištu (29).

                     (104)

                     Komisija je u raznim ispitnim postupcima analizirala programe osiguranja izvoznih kredita koje je nudio Sinosure, među ostalim i u ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana.

                     (105)

                     Komisija je utvrdila da je pravna osnova za aktivnosti društva Sinosure bila sljedeća:

                                 —

                                 Obavijest o provedbi strategije promicanja trgovine s pomoću znanosti i tehnologije upotrebom osiguranja izvoznih kredita (Shang Ji Fa [2004.] br. 368), koju su zajednički izdali MOFCOM i Sinosure,

                                 —

                                 Plan 840 uključen u Obavijest Državnog vijeća od 27. svibnja 2009.,

                                 —

                                 Obavijest Državnog vijeća o ubrzavanju daljnjeg razvoja industrija u nastajanju od strateškog značaja (GuoFa [2010.] br. 32 od 18. listopada 2010.), koju je izdalo Državno vijeće i njezine smjernice za provedbu (GuoFa [2011.] br. 310 od 21. listopada 2011.),

                                 —

                                 Obavijest o izdavanju Kataloga kineskih izvoznih proizvoda visoke tehnologije za 2006., Guo Ke Fa Ji Zi [2006.] br. 16, i

                                 —

                                 Obavijest Ministarstva znanosti i tehnologije o izradi Kataloga kineskih proizvoda visoke tehnologije, G.K.B.J. [2009.] br. 61 od 9. listopada 2009.

                     (106)

                     Prema informacijama dobivenima u prethodnim antisubvencijskim ispitnim postupcima, uključujući ispitni postupak o tkaninama od staklenih vlakana, Sinosure je osiguravajuće društvo u državnom vlasništvu koje je osnovala i podupire država kako bi se pružila potpora vanjskom gospodarskom i trgovinskom razvoju i suradnji NRK-a. Društvo je u stopostotnom državnom vlasništvu. Ima upravni odbor i nadzorni odbor. Vlada ima ovlast imenovati i otpustiti više rukovoditelje društva. Na temelju tih informacija Komisija je zaključila da postoje formalne naznake vladine kontrole nad društvom Sinosure.

                     (107)

                     U prethodnim ispitnim postupcima Komisija je dodatno tražila informacije o tome je li kineska vlada imala znatnu kontrolu nad postupanjem društva Sinosure s obzirom na industriju tkanina od staklenih vlakana. U tom je kontekstu Komisija napomenula da se u Katalogu kineskih izvoznih proizvoda visoke i nove tehnologije proizvodi od staklenih vlakana, uključujući tkanine od staklenih vlakana, izričito navode kao proizvodi čiji se izvoz potiče (30).

                     (108)

                     U tim ispitnim postupcima Komisija je utvrdila i da bi, prema Obavijesti o provedbi strategije promicanja trgovine s pomoću znanosti i tehnologije upotrebom osiguranja izvoznih kredita, društvo Sinosure trebalo povećati svoju potporu za ključne industrije i proizvode kroz jačanje svoje opće potpore za izvoz proizvoda visoke i nove tehnologije. U njegovu bi poslovanju naglasak trebao biti na industriji „novih materijala” i drugim industrijama visoke i nove tehnologije iz Kataloga kineskih izvoznih proizvoda visoke i nove tehnologije i ono bi trebalo pružati sveobuhvatnu potporu u pogledu potpisivanja vrijednosnih papira, odobrenja s ograničenjima, brzine obrade odštetnih zahtjeva i fleksibilnosti kamatne stope. Kada je riječ o fleksibilnosti kamatne stope, za proizvode bi trebalo osigurati najveći popust na stope premija unutar raspona varijacije premija društva za osiguranje kredita.

                     (109)

                     Na toj je osnovi Komisija zaključila da je kineska vlada uspostavila normativni okvir kojeg se moraju pridržavati rukovoditelji i nadzorna tijela društva Sinosure koje imenuje kineska vlada i koji su joj odgovorni. Stoga se kineska vlada oslonila na normativni okvir kako bi znatno kontrolirala aktivnosti društva Sinosure.

                     (110)

                     Komisija je ispitala i stvarno ponašanje društva Sinosure u pogledu osiguranja pruženog društvima u uzorku i utvrdila da to društvo ne djeluje na temelju tržišnih načela. Komisija je zapravo uspjela potvrditi da su premije koje su društva u uzorku plaćala u tim slučajevima bile znatno niže od minimalne naknade potrebne za pokrivanje operativnih troškova.

                     (111)

                     Osim toga, Komisija je utvrdila i da su neki proizvođači izvoznici ostvarili korist od djelomičnog ili potpunog povrata premija za osiguranje izvoznih kredita koje su platili društvu Sinosure.

                     (112)

                     Komisija je zaključila da društvo Sinosure izvršavanjem javnih funkcija provodilo prethodno navedeni pravni okvir. Komisija zaključila i da je društvo Sinosure djelovalo kao javno tijelo u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe, koji se tumači zajedno s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe, te u skladu s relevantnom sudskom praksom WTO-a.

                     (113)

                     Komisija je zaključila i da je djelovanjem društva Sinosure dodijeljena korist proizvođačima izvoznicima jer im je osiguranje ugovoreno po stopama nižima od minimalne naknade koja je društvu Sinosure potrebna za pokrivanje njegovih operativnih troškova.

                     (114)

                     Komisija je utvrdila i da su subvencije dodijeljene u okviru programa osiguranja izvoza bile specifične jer je uvjet za njihovu dodjelu bio izvoz, zbog čega su one bile zavisne o izvozu u smislu članka 4. stavka 4. točke (a) osnovne uredbe.

                     (115)

                     Komisija napominje da je industrija rovinga od staklenih vlakana uključena u općenitiju kategoriju „novi materijali” i da se u godišnjem izvješću društva Sinosure za 2017. navodi da je društvo aktivno osiguravalo transakcije strateških industrija u nastajanju kao što je industrija novih materijala (31). Prethodno navedena razmatranja stoga se primjenjuju i na industriju rovinga od staklenih vlakana.

                     (116)

                     S obzirom na nesuradnju kineske vlade i svih proizvođača izvoznika u uzorku u ovom predmetu i na nedostatak ikakvih informacija koje bi upućivale na suprotno, Komisija je za potrebe ovog predmeta nalaze iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana (32), u mjeri u kojoj su se oni odnosili na roving od staklenih vlakana, koristila kao raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

                     (117)

                     S obzirom na sve prethodno navedeno, Komisija je zaključila da se industriju rovinga od staklenih vlakana i dalje nastavilo subvencionirati s pomoću osiguranja izvoznih kredita koje je odobrilo društvo Sinosure.

               3.5   Roba koju osigurava vlada uz manju naknadu od primjerene

         3.5.1   Sirovine uz naknadu manju od primjerene

                     (118)

                     U svojem zahtjevu za reviziju podnositelj zahtjeva napomenuo je da u 13. petogodišnjem planu postoji jasna potpora industriji rovinga od staklenih vlakana i stoga je naveo da je opravdano zaključiti da poduzeća u državnom vlasništvu i privatna društva koja posluju pod usmjeravanjem vlade osiguravaju sirovine i ulazne materijale za industriju rovinga od staklenih vlakana uz naknadu manju od primjerene.

                     (119)

                     S obzirom na izostanak suradnje kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika, Komisija nije mogla detaljno ispitati te navode. Međutim, s obzirom na opći zaključak o postojanju nastavka subvencioniranja na temelju svih drugih programa subvencioniranja i iz razloga administrativne učinkovitosti, Komisija nije smatrala potrebnim dalje nastaviti s ispitivanjem tih navoda jer to ne bi imalo nikakav učinak na nalaze iz ove revizije. Time se stoga ne dovodi u pitanje materijalna analiza navoda iz zahtjeva.

               3.5.2   Prava korištenja zemljišta

                     (120)

                     Sve zemljište u NRK-u nalazi se u vlasništvu države ili kolektiva, koji čine sela ili gradovi, prije nego što se zakonsko pravo na njega ili jednako pravo na imovinu koja glasi na drugu osobu može dodijeliti pravnim ili fizičkim osobama. Sve zemljišne čestice na urbaniziranim područjima u vlasništvu su države, a sve zemljišne čestice na ruralnim područjima u vlasništvu su sela ili gradova u kojima se nalaze.

                     (121)

                     Međutim, u skladu s ustavnim zakonom NRK-a i Zakonom o zemljištu, društva i pojedinci mogu kupiti „prava korištenja zemljišta”. Za industrijsko zemljište trajanje zakupa obično iznosi 50 godina i moguće ga je obnoviti na dodatnih 50 godina.

                     (122)

                     Člankom 137. Zakona o vlasništvu Narodne Republike Kine propisuje se da „pravo korištenja zemljišta za potrebe industrije, gospodarske djelatnosti, zabave, izgradnje nestambenih zgrada za kratkotrajni ili dulji boravak itd. odnosno pravo korištenja zemljišta za koje su predviđena dva ili više korisnika prenosi se u okviru dražbe, poziva na dostavu ponuda ili neke druge metode javnog podnošenja ponuda”.

                     (123)

                     Nadalje, člankom 3. Privremenog pravilnika Narodne Republike Kine o ustupanju i prijenosu prava korištenja državnog zemljišta na gradskim područjima propisuje se da, „ako zakonom nije predviđeno drukčije, svako društvo, poduzeće, druga organizacija i pojedinac u Narodnoj Republici Kini ili izvan nje može steći pravo na korištenje zemljišta i sudjelovati u razvoju i korištenju zemljišta te upravljanju njime u skladu s odredbama ovog Pravilnika”.

                     (124)

                     Kineska vlada u prethodnim ispitnim postupcima jasno je navela da smatra da u NRK-u postoji slobodno tržište zemljišta i da cijena koju plaćaju industrijska poduzeća za pravo zakupa zemljišta odražava tržišnu cijenu.

               (a)   Pravna osnova

                     (125)

                     Ustupanje prava korištenja zemljišta u NRK-u uređeno je Zakonom Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem. Osim toga, i sljedeći su dokumenti dio pravne osnove:

                                 —

                                 Zakon Narodne Republike Kine o imovini (Uredba br. 62 Predsjednika Narodne Republike Kine),

                                 —

                                 Zakon Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem (Uredba br. 28 Predsjednika Narodne Republike Kine),

                                 —

                                 Zakon Narodne Republike Kine o upravljanju nekretninama na gradskim područjima (Uredba br. 18 Predsjednika Narodne Republike Kine),

                                 —

                                 Privremeni pravilnik Narodne Republike Kine o ustupanju i prijenosu prava korištenja državnog zemljišta na gradskim područjima (Dekret br. 55 Državnog vijeća Narodne Republike Kine),

                                 —

                                 Uredba o provedbi Zakona Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem (Uredba br. 653 Državnog vijeća Narodne Republike Kine [2014.]),

                                 —

                                 Odredba o ustupanju prava korištenja državnog građevinskog zemljišta u okviru poziva na dostavu ponuda, dražbe i licitacije (Priopćenje br. 39 Kineskog regulatornog tijela za vrijednosne papire (CSRC)),

                                 —

                                 Obavijest Državnog vijeća o mjerodavnim pitanjima povezanima s jačanjem kontrole zemljišta (Guo Fa (2006.) br. 31).

               (b)   Nalazi ispitnog postupka

                     (126)

                     U skladu s člankom 10. „Odredbe o ustupanju prava korištenja državnog građevinskog zemljišta u okviru poziva na dostavu ponuda, dražbe i licitacije”, lokalna nadležna tijela određuju cijene zemljišta na temelju sustava vrednovanja gradskog zemljišta, koji se ažurira tek svake tri godine, te vladine industrijske politike.

                     (127)

                     U prethodnim ispitnim postupcima Komisija je zaključila da cijene za prava korištenja zemljišta u NRK-u nisu reprezentativne tržišne cijene utvrđene na temelju ponude i potražnje na slobodnom tržištu jer je utvrđeno da je sustav dražbe nejasan, netransparentan i ne funkcionira u praksi, a nadležna tijela proizvoljno određuju cijene. Nadležna tijela određuju cijene u skladu sa sustavom vrednovanja gradskog zemljišta, kojim ih se upućuje da pri određivanju cijene industrijskog zemljišta, pored ostalih kriterija, vode računa i o industrijskoj politici.

                     (128)

                     Komisija je primijetila da pored sustava praćenja gradskog zemljišta postoji i dinamički sustav praćenja zemljišta. U reviziji zbog predstojećeg isteka mjera o solarnim pločama podrijetlom iz Narodne Republike Kine (33) Komisija je utvrdila da su te cijene više od minimalnih referentnih cijena koje se određuju u okviru sustava vrednovanja gradskog zemljišta koji upotrebljavaju tijela lokalne samouprave jer se minimalne referentne cijene ažuriraju tek svake tri godine, a cijene u okviru dinamičkog praćenja ažuriraju se tromjesečno. Međutim, nije bilo naznaka da se cijene zemljišta temelje na cijenama u okviru dinamičkog praćenja.

                     (129)

                     Zapravo, kineska je vlada tijekom tog ispitnog postupka potvrdila da se u okviru sustava dinamičkog praćenja cijena gradskog zemljišta prate fluktuacije razina cijena zemljišta na određenim područjima (u 105 gradova) u NRK-u te da je to osmišljeno radi procjene kretanja cijena zemljišta. Međutim, početne cijene u nadmetanjima i na dražbama temeljile su se na referentnim cijenama utvrđenima u okviru sustava vrednovanja zemljišta. To se događalo još tijekom razdoblja ispitnog postupka u tom ispitnom postupku, to jest od 1. listopada 2014. do 30. rujna 2015. Osim toga, u tom predmetu većina grupa društava u uzorku dobila je zemljišne čestice putem dodjele.

               (c)   Zaključak

                     (130)

                     Zbog izostanka suradnje Komisija se oslanjala na nalaze iz prethodnih ispitnih postupaka, uključujući ispitni postupak o tkaninama od staklenih vlakana, koji su pokazali da je stanje u pogledu stjecanja prava korištenja zemljišta u NRK-u netransparentno i da su nadležna tijela proizvoljno određivala cijene, koje nisu odražavale tržišne cijene.

                     (131)

                     Stoga bi ustupanje prava korištenja zemljišta koje osigurava kineska vlada trebalo smatrati subvencijom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe u obliku davanja robe na temelju kojeg društva primatelji ostvaruju korist. U NRK-u ne postoji funkcionalno tržište zemljišta, a primjena vanjske referentne vrijednosti u prethodnim ispitnim postupcima pokazuje da je iznos koji se plaća za prava korištenja zemljišta obično mnogo niži od uobičajene tržišne cijene.

                     (132)

                     U kontekstu povlaštenog pristupa industrijskom zemljištu za društva koja pripadaju određenim industrijama Komisija je napomenula da lokalna nadležna tijela pri određivanju cijene moraju voditi računa o vladinoj industrijskoj politici. U okviru te industrijske politike industrija rovinga od staklenih vlakana navedena je kao poticana industrija (34). Osim toga, Odlukom br. 40 Državnog vijeća zahtijeva se da javna tijela osiguraju ustupanje zemljišta poticanim industrijama. U članku 18. Odluke br. 40 jasno se navodi da industrije koje su „ograničene” neće imati pristup pravima korištenja zemljišta.

                     (133)

                     Iz toga slijedi da je subvencija specifična u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkama (a) i (c) osnovne uredbe jer je povlašteno ustupanje zemljišta ograničeno na društva koja pripadaju određenim industrijama, u ovom slučaju sektoru rovinga od staklenih vlakana, a vladina praksa u tom području nejasna i netransparentna.

                     (134)

                     Komisija je smatrala da se protiv te subvencije i dalje mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               (d)   Izračun iznosa subvencije

                     (135)

                     S obzirom na nesuradnju kineske vlade i svih proizvođača izvoznika u uzorku u ovom predmetu i na nedostatak ikakvih informacija koje bi upućivale na suprotno, Komisija je za potrebe ovog predmeta nalaze iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana (35), u mjeri u kojoj su se oni odnosili na roving od staklenih vlakana, koristila kao raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

                     (136)

                     S obzirom na sve prethodno navedeno, Komisija je zaključila da se industriju rovinga od staklenih vlakana i dalje nastavilo subvencionirati s pomoću ustupanja prava korištenja zemljišta uz naknadu manju od primjerene.

               3.6   Državni prihodi koji su otpisani ili nenaplaćeni

         3.6.1   Opskrba električnom energijom po sniženim cijenama

                     (137)

                     U zahtjevu za reviziju napomenuto je da je Komisija u raznim antisubvencijskim ispitnim postupcima utvrdila da poticane industrije često imaju pravo na snižene cijene električne energije te je taj nalaz potvrdila u izvješću o Kini. Budući da je industrija rovinga od staklenih vlakana poticana industrija, u zahtjevu se smatralo da je opravdano zaključiti da bi industrija rovinga od staklenih vlakana ostvarivala koristi i od povlaštenih cijena za električnu energiju.

               (a)   Pravna osnova

                     —

                     Okružnica Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme i Nacionalne energetske uprave o aktivnom promicanju tržišno usmjerenih energetskih transakcija i daljnjem poboljšanju trgovinskog mehanizma, Fa Gua Yun Xing [2018.] br. 1027, izdana 16. srpnja 2018.,

                     —

                     nekoliko mišljenja Središnjeg odbora Komunističke partije Kine i Državnog vijeća o daljnjem produbljivanju reforme elektroenergetskog sustava (Zhong Fa [2015.] br. 9),

                     —

                     Obavijest Odbora za gospodarstvo i informacijske tehnologije pokrajine Shandong o aktivnostima poduzetima u izgradnji tržišta električne energije 2017., LJXDL [2017.] br. 93,

                     —

                     Obavijest nadzornog odjela Nacionalne energetske uprave pokrajine Shandong o izmjeni pravila za izravno trgovanje električnom energijom iz 2017., LJNSC [2017.] br. 36.

               (b)   Nalazi ispitnog postupka

                     (138)

                     Komisija je u ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana utvrdila da je nekim ključnim velikim industrijskim korisnicima električne energije dopušteno da električnu energiju kupuju izravno od proizvođača električne energije umjesto da je kupuju iz mreže i to tako što su potpisali ugovore o izravnoj kupnji ili ispunili uvjete za sudjelovanje u „tržišno usmjerenom sustavu trgovanja električnom energijom”. Cijene koje plaćaju ti ključni korisnici u okviru takvih ugovora/takvog sustava trgovanja bile su niže od fiksnih cijena utvrđenih na razini pokrajine za velike industrijske klijente.

                     (139)

                     Mogućnost sklapanja takvih izravnih ugovora ili ispunjenja uvjeta za sudjelovanje u „tržišno usmjerenom sustavu trgovanja električnom energijom” trenutačno nije otvorena svim velikim industrijskim potrošačima. Na nacionalnoj razini, u mišljenjima Središnjeg odbora Komunističke partije Kine i Državnog vijeća o daljnjem produbljivanju reforme elektroenergetskog sustava navodi se, primjerice, da „poduzeća koja ne posluju u skladu s nacionalnom industrijskom politikom i čiji su proizvodi i postupci izuzeti ne bi trebala sudjelovati u izravnim transakcijama”. (36)

                     (140)

                     U praksi, pokrajine provode izravno trgovanje električnom energijom. Društva moraju pokrajinskim nadležnim tijelima podnijeti zahtjev za odobrenje za sudjelovanje u pilot-programu izravnog trgovanja električnom energijom i moraju ispuniti neke kriterije.

                     (141)

                     Na primjer, u pokrajini Shandong, u Obavijesti nadzornog odjela Nacionalne energetske uprave pokrajine Shandong o izmjeni pravila za izravno trgovanje električnom energijom iz 2017. propisuje se da se „korisnici koji sudjeluju u izravnom trgovanju električnom energijom potvrđuju u skladu s uvjetima pristupa iz 2017. koje je odobrio Odbor za gospodarstvo i informacijske tehnologije pokrajine Shandong. Kako bi sudjelovala u izravnom trgovanju električnom energijom, poduzeća koja prodaju električnu energiju podnose zahtjev za registraciju Centru za trgovanje električnom energijom pokrajine Shandong i mogu sudjelovati u izravnom trgovanju električnom energijom nakon preispitivanja i objave koje provodi Centar”. S obzirom na to, popis prihvatljivih poduzeća koja ispunjavaju uvjete za sudjelovanje u tržišno usmjerenom sustavu trgovanja električnom energijom utvrđuje se i objavljuje u obavijesti Povjerenstva za gospodarstvo i informacijske tehnologije pokrajine Shandong (37).

                     (142)

                     Za određena društva ne provode se ni stvarni tržišni pregovori ni natječajni postupak jer se količine kupljene na temelju ugovora o izravnoj kupnji ne temelje na stvarnoj ponudi i potražnji. Naime, proizvođači i korisnici električne energije ne mogu bez ograničenja izravno prodavati i kupovati svu svoju električnu energiju. Ograničavaju ih količinske kvote koje im dodjeljuje lokalna samouprava.

                     (143)

                     Nadalje, iako su proizvođači i korisnik električne energije cijene navodno dogovorili izravno ili preko posredničkih društava, račune tim društvima zapravo izdaje državno elektroenergetsko društvo. Na primjer, u Obavijesti nadzornog odjela Nacionalne energetske uprave pokrajine Shandong o izmjeni pravila za izravno trgovanje električnom energijom iz 2017. navodi se da će „državno elektroenergetsko društvo pokrajine Shandong obračunati troškove izravnog trgovanja električnom energijom” i da će „državno elektroenergetsko društvo pokrajine Shandong izdati račun s obračunanim PDV-om korisnicima i poduzećima za proizvodnju električne energije”.

                     (144)

                     Naposljetku, svi potpisani ugovori o izravnoj kupnji moraju se dostaviti lokalnoj samoupravi radi pohrane u njezinu evidenciju.

                     (145)

                     Kineska vlada je 2018. izdala Okružnicu Nacionalne komisije za razvoj i reforme i Nacionalne energetske uprave o aktivnom promicanju tržišno usmjerenih energetskih transakcija i daljnjem poboljšanju trgovinskog mehanizma (Fa Gai Yun Xing [2018.] br. 1027). Međutim, Komisija je u ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana napomenula da je taj propis izdan 2018. i da se još ne provodi.

                     (146)

                     Nadalje, iako je cilj Okružnice povećati broj izravnih transakcija na tržištu električne energije, u njoj se posebno spominju određene industrije, uključujući industriju građevinskih materijala i visokotehnološku industriju, koje primaju potporu i ostvaruju korist od liberalizacije tržišta električne energije.

                     (147)

                     Konkretno, u Okružnici se navodi da se „korisnike s godišnjom potrošnjom električne energije od više od 5 milijuna kWh potiče na izravno trgovanje električnom energijom s poduzećima za proizvodnju električne energije. U 2018. liberalizirat će se planovi za proizvodnju električne energije za industriju ugljena, željeza i čelika, obojenih metala, građevinskih materijala i druge četiri industrije”.

                     (148)

                     Osim toga, u Okružnici se ističe da „se industrije u nastajanju s visokom dodanom vrijednošću, primjerice u području visoke tehnologije, interneta, velikih podataka i visokokvalitetne proizvodnje, te poduzeća s posebnim prednostima i karakteristikama te visokotehnološkim sadržajem poslovanja potiču na sudjelovanje u transakcijama bez ograničenja razina napona i potrošnje energije”.

                     (149)

                     Stoga je zakonodavstvom propisano da se izravne transakcije na tržištu električne energije primjenjuju samo u određenim industrijama kao što su industrija građevinskih materijala i visokotehnološka industrija. Posljedica te selektivne primjene je ta da država na društva iz tih industrija primjenjuje jeftinije cijene električne energije.

               (c)   Zaključak

                     (150)

                     Komisija je smatrala da je predmetna niža cijena električne energije subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada (operater mreže) odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima.

                     (151)

                     Korist za primatelje jednaka je uštedi na cijeni električne energije jer je električna energija naplaćivana po cijenama nižima od uobičajene cijene u mreži koju plaćaju ostali veliki industrijski korisnici koji ne mogu ostvariti korist od izravne opskrbe.

                     (152)

                     Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer je u samom zakonodavstvu primjena tog programa ograničena samo na poduzeća koja ispunjavaju određene ciljeve industrijske politike koju je odredila država i čiji proizvodi ili postupci nisu izuzeti kao neprihvatljivi.

                     (153)

                     Stoga je Komisija zaključila da se program subvencija provodio u razdoblju ispitnog postupka revizije i da je specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 3. osnovne uredbe.

               (d)   Izračun iznosa subvencije

                     (154)

                     Komisija smatra da kineski proizvođači izvoznici rovinga od staklenih vlakana i dalje primaju subvencije u okviru tog programa.

                     (155)

                     U ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je 2018. dodijeljena primateljima. Ta je korist izračunana kao razlika između iznosa ukupne cijene električne energije koji bi trebalo platiti po uobičajenoj cijeni u mreži i iznosa ukupne cijene električne energije koji bi trebalo platiti po sniženoj cijeni.

                     (156)

                     S obzirom na nesuradnju kineske vlade i svih proizvođača izvoznika u uzorku u ovom predmetu i na nedostatak ikakvih informacija koje bi upućivale na suprotno, Komisija je za potrebe ovog predmeta nalaze iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana (38), u mjeri u kojoj su se oni odnosili na roving od staklenih vlakana, koristila kao raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

                     (157)

                     S obzirom na sve prethodno navedeno, Komisija je zaključila da se industriju rovinga od staklenih vlakana i dalje nastavilo subvencionirati s pomoću opskrbe električnom energijom uz naknadu manju od primjerene.

               3.6.2   Programi oslobođenja od poreza i smanjenja poreza

                     (158)

                     U zahtjevu za reviziju podnositelji zahtjeva tvrdili su da je kineska vlada nastavila davati subvencije u obliku odricanja od državnog prihoda ili njegova nenaplaćivanja, uključujući programe oslobođenja od poreza i smanjenja poreza koji se detaljno opisuju u nastavku.

               3.6.2.1   Povlastice u pogledu poreza na dobit poduzeća za poduzeća za visoke i nove tehnologije

                     (159)

                     U zahtjevu za reviziju podnositelji zahtjeva tvrdili su da proizvođači rovinga od staklenih vlakana u Kini ostvaruju korist od oslobođenja od poreza na dobit poduzeća za „poduzeća visoke i nove tehnologije” kako je opisano u nastavku.

                     (160)

                     Prema Zakonu Narodne Republike Kine o porezu na dobit poduzeća („Zakon o porezu na dobit poduzeća”) (39), poduzeća visoke i nove tehnologije kojima država treba dati ključnu potporu imaju smanjenu stopu poreza na dobit poduzeća od 15 % umjesto standardne porezne stope od 25 %.

               (a)   Pravna osnova

                     (161)

                     Pravna je osnova za ovaj program članak 28. Zakona o porezu na dobit poduzeća i članak 93. Pravilnika za provedbu Zakona NRK-a o porezu na dobit poduzeća (40) te:

                                 —

                                 Okružnica Ministarstva znanosti i tehnologije, Ministarstva financija i Državne porezne uprave o reviziji i izdavanju „Administrativnih mjera za priznavanje visokotehnoloških poduzeća”, G.K.F.H. [2016.] br. 32,

                                 —

                                 Obavijest Ministarstva znanost i tehnologije, Ministarstva financija i Državne porezne uprave o reviziji, tiskanju i izdavanju Smjernica za upravljanje priznavanjem poduzeća za visoke i nove tehnologije, GKFH [2016.] br. 195,

                                 —

                                 Priopćenje [2017.] br. 24 Državne porezne uprave o primjeni povlaštenih politika za porez na dobit na visokotehnološka poduzeća, i

                                 —

                                 Smjernice za najnovija ključna prioritetna područja za razvoj industrija visoke tehnologije (2011.), koje su donijeli Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme (NDRC), Ministarstvo znanosti i tehnologije, Ministarstvo trgovine te Nacionalni ured za intelektualno vlasništvo.

               (b)   Nalazi ispitnog postupka

                     (162)

                     Djelatnosti društava koja mogu ostvariti korist od te porezne olakšice dio su određenih ključnih područja visoke i nove tehnologije koje podupire država te trenutačnih prioriteta u područjima visoke tehnologije koje podupire država, kako je navedeno u Smjernicama za najnovija ključna prioritetna područja za razvoj industrija visoke tehnologije. U tim se smjernicama kao prioritetno područje jasno navode proizvodna tehnologija i ključne sirovine za staklo, uključujući roving od staklenih vlakana.

                     (163)

                     Osim toga, ta društva moraju ispuniti sljedeće kriterije prihvatljivosti:

                                 —

                                 moraju imati određeni udio troškova za istraživanje i razvoj u usporedbi sa svojim prihodima od prodaje,

                                 —

                                 moraju imati određeni udio ukupnih prihoda poduzeća koji potječe iz tehnologija/proizvoda/usluga visoke tehnologije, i

                                 —

                                 moraju imati određeni udio tehničkog osoblja u ukupnom broju zaposlenika poduzeća.

                     (164)

                     Društva koja ostvaruju korist od te mjere moraju podnijeti prijavu poreza na dobit i odgovarajuće priloge. Stvarni iznos koristi uključen je u poreznu prijavu.

                     (165)

                     Komisija je smatrala da je taj porezni rabat subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se vlada NRK-a odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima.

                     (166)

                     Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede. Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se samim zakonodavstvom primjena tog programa ograničava samo na poduzeća koja posluju u određenim prioritetnim područjima visoke tehnologije koje određuje država, kao što su određene ključne tehnologije u sektoru rovinga od staklenih vlakana.

               (c)   Izračun iznosa subvencije

                     (167)

                     Komisija smatra da su kineski proizvođači izvoznici rovinga od staklenih vlakana nastavili ostvarivati korist u okviru tog programa.

                     (168)

                     U ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je 2018. dodijeljena primateljima. Ta je korist izračunana kao razlika između iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti po uobičajenoj poreznoj stopi i iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti po smanjenoj poreznoj stopi.

                     (169)

                     S obzirom na nesuradnju kineske vlade i svih proizvođača izvoznika u uzorku u ovom predmetu i na nedostatak ikakvih informacija koje bi upućivale na suprotno, Komisija je za potrebe ovog predmeta nalaze iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana (41), u mjeri u kojoj su se oni odnosili na roving od staklenih vlakana, koristila kao raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

                     (170)

                     S obzirom na sve prethodno navedeno, Komisija je zaključila da se industriju rovinga od staklenih vlakana i dalje nastavilo subvencionirati.

               3.6.2.2   Umanjenje poreza na dobit poduzeća za troškove istraživanja i razvoja

                     (171)

                     U zahtjevu za reviziju podnositelji zahtjeva tvrdili su da proizvođači rovinga od staklenih vlakana u Kini ostvaruju korist od umanjenja poreza na dobit poduzeća kako je opisano u nastavku.

                     (172)

                     Na temelju poreznog rabata za troškove istraživanja i razvoja društva imaju pravo na povlašteno porezno postupanje u pogledu svojih aktivnosti istraživanja i razvoja u određenim prioritetnim područjima visoke tehnologije koja je odredila država i ako su ispunjeni određeni pragovi za rashode za istraživanje i razvoj.

                     (173)

                     Konkretnije, za rashode za istraživanje i razvoj nastale razvojem novih tehnologija, novih proizvoda i novih vještina koji ne čine nematerijalnu imovinu i uračunati su u dobit i gubitak u trenutačnom razdoblju može se ostvariti dodatni odbitak od 50 % nakon što su u potpunosti odbijeni s obzirom na stvarno stanje. U slučajevima u kojima prethodno navedeni rashodi za istraživanje i razvoj čine nematerijalnu imovinu može ih se amortizirati na temelju 150 % troškova nematerijalne imovine.

               (a)   Pravna osnova

                     (174)

                     Pravna je osnova za ovaj program članak 30. stavak 1. Zakona o porezu na dobit poduzeća zajedno s Pravilnikom za provedbu Zakona NRK-a o porezu na dobit poduzeća te sljedeće obavijesti:

                                 —

                                 Obavijest Ministarstva financija, Državne porezne uprave i Ministarstva znanosti i tehnologije o poboljšanju politike o odbitku rashoda za istraživanje i razvoj prije oporezivanja (Cai Shui [2015.] br. 119),

                                 —

                                 Priopćenje [2015.] br. 97 Državne porezne uprave o relevantnim pitanjima koja se odnose na politike dodatnog odbitka rashoda poduzeća za istraživanje i razvoj prije oporezivanja,

                                 —

                                 Priopćenje [2017.] br. 40 Državne porezne uprave o pitanjima koja se odnose na prihvatljiv opseg izračuna dodatnog odbitka rashoda za istraživanje i razvoj prije oporezivanja, i

                                 —

                                 Smjernice za najnovija ključna prioritetna područja za razvoj industrija visoke tehnologije (2011.), koje su donijeli Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme (NDRC), Ministarstvo znanosti i tehnologije, Ministarstvo trgovine te Nacionalni ured za intelektualno vlasništvo.

               (b)   Nalazi ispitnog postupka

                     (175)

                     U ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana Komisija je utvrdila da su „nove tehnologije, novi proizvodi i nove vještine” na temelju koji se može ostvariti korist od poreznog odbitka dio određenih područja visoke tehnologije koje podupire država te trenutačnih prioriteta u područjima visokih tehnologija koje podupire država kako je navedeno u Smjernicama za najnovija ključna prioritetna područja za razvoj industrija visoke tehnologije.

                     (176)

                     Komisija je smatrala da je taj porezni rabat subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se vlada NRK-a odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima.

                     (177)

                     Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede.

                     (178)

                     Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se samim zakonodavstvom primjena te mjere ograničava samo na poduzeća koja imaju rashode za istraživanje i razvoj u određenim prioritetnim područjima visokih tehnologija koje određuje država, kao što je sektor rovinga od staklenih vlakana.

               (c)   Izračun iznosa subvencije

                     (179)

                     Komisija smatra da su kineski proizvođači izvoznici rovinga od staklenih vlakana nastavili ostvarivati korist u okviru tog programa.

                     (180)

                     U ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je 2018. dodijeljena primateljima. Ta je korist izračunana kao razlika između iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti po uobičajenoj poreznoj stopi i iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti nakon dodatnog smanjenja od 50 % stvarnih rashoda za istraživanje i razvoj.

                     (181)

                     S obzirom na nesuradnju kineske vlade i svih proizvođača izvoznika u uzorku u ovom predmetu i na nedostatak ikakvih informacija koje bi upućivale na suprotno, Komisija je za potrebe ovog predmeta nalaze iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana (42), u mjeri u kojoj su se oni odnosili na roving od staklenih vlakana, koristila kao raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

                     (182)

                     S obzirom na sve prethodno navedeno, Komisija je zaključila da se industriju rovinga od staklenih vlakana i dalje nastavilo subvencionirati.

               3.6.2.3   Oslobođenje od poreza na prihode od dividendi za kvalificirana rezidentna poduzeća

                     (183)

                     U zahtjevu za reviziju podnositelji zahtjeva tvrdili su da proizvođači rovinga od staklenih vlakana u Kini ostvaruju korist od tog oslobođenja od poreza na prihode od dividende kako je opisano u nastavku.

                     (184)

                     Zakonom o porezu na dobit poduzeća nude se povlastice u području poreza na dobit poduzećima koja se bave razvojem industrija ili projekata koje država posebno podupire i potiče. Zakonom se konkretno nude oslobođenja od poreza na dobit od ulaganja u vlasnički kapital, kao što su dividende i bonusi, za prihvatljiva rezidentna poduzeća.

               (a)   Pravna osnova

                     (185)

                     Pravna je osnova za ovaj program članak 26. stavak 2. Zakona o porezu na dobit poduzeća zajedno s Pravilnikom za provedbu Zakona NRK-a o porezu na dobit poduzeća.

               (b)   Nalazi ispitnog postupka

                     (186)

                     Komisija je u prethodnim ispitnim postupcima utvrdila da su neka ispitana društva dobila oslobođenje od plaćanja poreza na prihode od dividendi za kvalificirana rezidentna poduzeća.

                     (187)

                     Člankom 25. Zakona o porezu na dobit poduzeća predviđa se da „će država nuditi povlastice u području poreza na dobit poduzećima koja posluju u industrijama ili provode projekte čiji razvoj država posebno podupire i potiče”. U članku 26. stavku 2. navodi se da se oslobođenje od poreza primjenjuje na prihode od ulaganja u vlasnički kapital za „prihvatljiva rezidentna poduzeća”, zbog čega je njegovo područje primjene ograničeno samo na određena rezidentna poduzeća.

                     (188)

                     Kako je zaključeno u ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana, takva povlaštena porezna politika ograničena je na određene industrije i projekte, to jest na industrije koje država posebno podupire i potiče, kao što je industrija rovinga od staklenih vlakana, te da je stoga specifična.

                     (189)

                     Komisija smatra da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima.

                     (190)

                     Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede.

                     (191)

                     Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se samim zakonodavstvom primjena tog oslobođenja ograničava samo na kvalificirana rezidentna poduzeća koja imaju veliku potporu države i čiji razvoj država potiče.

               (c)   Izračun iznosa subvencije

                     (192)

                     Komisija smatra da su kineski proizvođači izvoznici rovinga od staklenih vlakana nastavili ostvarivati korist u okviru tog programa.

                     (193)

                     S obzirom na nesuradnju kineske vlade i svih proizvođača izvoznika u uzorku u ovom predmetu i na nedostatak ikakvih informacija koje bi upućivale na suprotno, Komisija je za potrebe ovog predmeta nalaze iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana (43), u mjeri u kojoj su se oni odnosili na roving od staklenih vlakana, koristila kao raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

                     (194)

                     S obzirom na sve prethodno navedeno, Komisija je zaključila da se industriju rovinga od staklenih vlakana i dalje nastavilo subvencionirati.

               3.6.2.4   Oslobođenje od poreza na korištenje zemljišta

                     (195)

                     U zahtjevu za reviziju podnositelji zahtjeva tvrdili su da proizvođači rovinga od staklenih vlakana u Kini ostvaruju korist od tog oslobođenja od poreza na korištenje zemljišta kako je opisano u nastavku.

                     (196)

                     Organizacija ili pojedinac koji koristi zemljište u gradovima, gradovima u okruzima i administrativnim gradovima te industrijskim i rudarskim oblastima obično je dužan plaćati porez na korištenje gradskog zemljišta. Porez na korištenje zemljišta naplaćuju lokalna porezna tijela na području na kojem se zemljište koristi.

                     (197)

                     Međutim, određene kategorije zemljišta, primjerice, zemljište koje je izuzeto od mora, zemljište koje za vlastite potrebe koriste državne institucije, narodne organizacije i vojne postrojbe, zemljište koje koriste institucije koje se financiraju iz državnih sredstava iz Ministarstva financija, zemljište koje se koristi za vjerske hramove, javni parkovi te javna povijesna i pejzažna područja, ulice, ceste, javni trgovi, travnjaci i ostalo gradsko javno zemljište, oslobađaju se plaćanja poreza na korištenje zemljišta.

               (a)   Pravna osnova

                     (198)

                     Pravne su osnove za taj program:

                                 —

                                 Privremeni pravilnik Narodne Republike Kine o porezu na nekretnine (Guo Fa [1986.] br. 90, kako je izmijenjen 2011.), i

                                 —

                                 Privremeni pravilnik Narodne Republike Kine o porezu na korištenje gradskog zemljišta (Uredba br. 645 Državnog vijeća Narodne Republike Kine [2013.]).

               (b)   Nalazi ispitnog postupka

                     (199)

                     U ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana Komisija je utvrdila da je jedna grupa društava u uzorku ostvarila korist od povrata poreza na korištenje zemljišta koje im je odobrio lokalni Ured za korištenje zemljišta iako to zemljište nije pripadalo nijednoj od službenih kategorija za oslobođenje kako su utvrđene prethodno navedenim nacionalnim propisima.

               (c)   Zaključak

                     (200)

                     Komisija smatra da je taj program oslobođenja od poreza subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. ili ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku izravnog prijenosa sredstava (povrat plaćenog poreza) ili prihoda kojih se kineska vlada odriče (neplaćeni porez), čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima.

                     (201)

                     Korist za primatelje jednaka je iznosu povrata/porezne uštede.

                     (202)

                     Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer je jedno od društava u uzorku u ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana ostvarilo smanjenje poreza iako nije ispunjavalo nijedan od objektivnih kriterija.

               (d)   Izračun iznosa subvencije

                     (203)

                     Komisija smatra da su kineski proizvođači izvoznici rovinga od staklenih vlakana nastavili ostvarivati korist u okviru tog programa.

                     (204)

                     U ispitnom postupku o tkaninama od staklenih vlakana iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je 2018. dodijeljena primateljima. Smatralo se da je ta korist iznos koji je vraćen u 2018.

                     (205)

                     S obzirom na nesuradnju kineske vlade i svih proizvođača izvoznika u uzorku u ovom predmetu i na nedostatak ikakvih informacija koje bi upućivale na suprotno, Komisija je za potrebe ovog predmeta nalaze iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana (44), u mjeri u kojoj su se oni odnosili na roving od staklenih vlakana, koristila kao raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

                     (206)

                     S obzirom na sve prethodno navedeno, Komisija je zaključila da se industriju rovinga od staklenih vlakana i dalje nastavilo subvencionirati.

               3.7   Zaključak o nastavku subvencioniranja

                     (207)

                     Komisija na temelju raspoloživih informacija zaključuje da se industriju rovinga od staklenih vlakana u NRK-u i dalje subvencioniralo u razdoblju ispitnog postupka revizije. Posebno su značajni zaključci iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana jer oni obuhvaćaju društva koja proizvode i tkanine od staklenih vlakana i roving od staklenih vlakana, a programi subvencija nisu specifični s obzirom na proizvod.

                     (208)

                     Budući da se programom subvencioniranja dodjeljuje korist cijelom društvu, a ne samo dijelu društva koji proizvodi i izvozi tkanine od staklenih vlakana, ponovo možemo iskoristiti raspoložive informacije kako bismo „prenijeli” izračune osnovne subvencije iz predmeta o tkaninama od staklenih vlakana i pretpostavili, u nedostatku bilo kakvih drugih informacija, da bi društva koja su proizvodila i izvozila u Uniju roving od staklenih vlakana u razdoblju ispitnog postupka revizije ostvarila korist od iznosa subvencioniranja koji je znatno viši od razine de minimis. Naime, uzimajući u obzir nalaze iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana, koji je uključivao subvencije protiv kojih nisu uvedene kompenzacijske mjere u početnom ispitnom postupku, utvrđeno je da je prosječni iznos subvencioniranja iznosio približno 25 %.

                     (209)

                     Iako se iznos subvencioniranja ne može precizno utvrditi zbog izostanka suradnje, može se smatrati znatnim.

               3.8   Daljnji razvoj u slučaju stavljanja mjera izvan snage

                     (210)

                     Nastavak subvencioniranja tijekom RIPR-a pokazatelj je vjerojatnosti nastavka subvencioniranja u slučaju isteka mjera. Nadalje, Komisija je analizirala i vjerojatnost povećanja obujma subvencioniranog izvoza ako se dopusti da mjere isteknu.

                     (211)

                     U tu je svrhu Komisija analizirala sljedeće elemente: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije.

                     (212)

                     Zbog nesuradnje proizvođača/izvoznika iz NRK-a i kineske vlade Komisija je svoju procjenu temeljila na raspoloživim podacima u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

               3.8.1   Kapacitet

                     (213)

                     U svojem zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera podnositelji zahtjeva napomenuli su da je globalna potražnja za rovingom od staklenih vlakana 2018. bila u rasponu od 5,3 do 6,5 milijuna tona, a globalni kapacitet bio je u rasponu od 6,0 do 6,9 milijuna tona.

                     (214)

                     Napomenuli su da je 2018. razlika između kapaciteta i potražnje u NRK-u bila 700 000 tona godišnje, što čini 70 % potražnje Europske unije za rovingom od staklenih vlakana.

                     (215)

                     U nedostatku drugih informacija Komisija zaključuje da bi kineski proizvođači mogli preusmjeriti svoju prekomjernu proizvodnju na tržište Unije ako mjere isteknu.

               3.8.2   Cijene na tržištu Unije

                     (216)

                     U svojem zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera podnositelji zahtjeva napomenuli su da je EU i dalje jedno od pet glavnih izvoznih odredišta za kineski izvoz rovinga od staklenih vlakana, čak i dok su mjere na snazi.

                     (217)

                     Analiza podataka iz baze podataka GTA (45) do kraja 2019. potvrđuje to kretanje.

                                 Uvoznik (u tonama)

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 2019.

                                 Ukupno

                                 776 268

                                 872 093

                                 1 000 941

                                 907 082

                                 Sjedinjene Države

                                 161 619

                                 201 706

                                 272 616

                                 138 253

                                 EU-28

                                 97 684

                                 94 035

                                 97 563

                                 95 610

                                 Južna Koreja

                                 78 324

                                 86 704

                                 87 076

                                 82 324

                                 Indija

                                 39 318

                                 47 207

                                 66 471

                                 62 973

                                 Japan

                                 33 190

                                 46 024

                                 51 620

                                 51 653

                     (218)

                     Podnositelji zahtjeva napomenuli su i da su cijene za roving od staklenih vlakana u Europi visoke u usporedbi s drugim tržištima.

                     (219)

                     Analiza jediničnih cijena, isto na temelju podataka iz baze podataka GTA za razdoblje do kraja 2019., za pet glavnih kineskih izvoznih tržišta, potvrđuje to kretanje.

                                 Uvoznik (u EUR po toni)

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 2019.

                                 Ukupno

                                 926,52

                                 867,70

                                 844,54

                                 820,13

                                 Sjedinjene Države

                                 940,09

                                 916,30

                                 846,45

                                 876,85

                                 EU-28

                                 1 027,18

                                 985,83

                                 1 044,33

                                 1 025,66

                                 Južna Koreja

                                 849,45

                                 796,85

                                 768,97

                                 748,49

                                 Indija

                                 900,21

                                 891,25

                                 850,06

                                 882,00

                                 Japan

                                 1 025,70

                                 929,03

                                 906,18

                                 913,94

                     (220)

                     Komisija zaključuje da je tržište Unije privlačno kineskim proizvođačima rovinga od staklenih vlakana. To potvrđuje i činjenica da kineski proizvođači ulažu u postrojenja u Bahreinu i Egiptu upravo kako bi imali pristup tržištu Unije bez plaćanja pristojbi koje su na snazi na uvoz iz NRK-a.

               3.9   Zaključak o nastavku subvencioniranja

                     (221)

                     Na temelju nalaza iz ispitnog postupka i primjenom članka 28. osnovne uredbe Komisija je zaključila da su programi subvencioniranja namijenjeni industriji rovinga od staklenih vlakana u NRK-u i dalje na snazi te da je na temelju tih programa industrija rovinga od staklenih vlakana u NRK-u ostvarila korist tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (222)

                     Komisija zaključuje i da bi se subvencionirani uvoz rovinga od staklenih vlakana iz NRK-a nastavio ako bi se dopustilo da mjere isteknu.

               4.   ŠTETA

         4.1   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                     (223)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod u Uniji proizvodilo devet proizvođača. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 9. stavka 1. osnovne uredbe.

                     (224)

                     Komisija je odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak se sastojao od triju proizvođača iz Unije koji čine više od 60 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (225)

                     Komisija je na temelju informacija koje je prikupio podnositelj zahtjeva i koje su provjerene tijekom ispitnog postupka utvrdila da je ukupna proizvodnja rovinga od staklenih vlakana u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila približno 657 750 tona.

                        Tablica 1.

                        Proizvodnja u Uniji

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIPR (2019.)

                                 Ukupna proizvodnja u Uniji (u tonama)

                                 701 611

                                 694 178

                                 693 123

                                 657 750

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    99

                                    94

                                    Izvor: baza podataka Request and Surveillance 2

                     (226)

                     Ukupna proizvodnja u Uniji ostala je stabilna u razdoblju od 2016. do 2018., no smanjila se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               4.2   Potrošnja u Uniji

                     (227)

                     Komisija je potrošnju rovinga od staklenih vlakana u Uniji utvrdila tako što je uvoz rovinga od staklenih vlakana dodala prodaji industrije Unije na tržištu Unije.

                     (228)

                     Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 2.

                        Potrošnja u Uniji

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIPR (2019.)

                                 Ukupna potrošnja u Uniji (u tonama)

                                 978 454

                                 1 045 331

                                 1 060 071

                                 984 122

                                    Indeks (2016.=100)

                                    100

                                    107

                                    108

                                    101

                                 Izvor: baza podataka Request and Surveillance 2

                     (229)

                     Potrošnja u Uniji mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja. U razdoblju od 2016. do 2018. povećala se za 8 % da bi potom znatno pala za 7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               4.3   Uvoz iz Kine

         4.3.1   Obujam i tržišni udio uvoza iz Kine

                     (230)

                     Komisija je obujam uvoza i njegov tržišni udio utvrdila na temelju podataka iz baze podataka Surveillance 2 (46).

                     (231)

                     Uvoz rovinga od staklenih vlakana iz Kine kretao se kako slijedi:

                        Tablica 3.

                        Obujam uvoza i tržišni udio

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIPR (2019.)

                                 Obujam uvoza iz Kine (u tonama)

                                 79 374

                                 58 456

                                 50 177

                                 51 512

                                    Indeks

                                    100

                                    74

                                    63

                                    65

                                 Tržišni udio (%)

                                 8

                                 6

                                 5

                                 5

                                 Izvor: baza podataka Surveillance 2

                     (232)

                     Uvoz rovinga od staklenih vlakana iz Kine u EU smanjio se u smislu obujma za 35 % u razdoblju od 2016. do RIPR-a. Odgovarajući tržišni udio smanjio se za 3 postotna boda u istom razdoblju.

               4.3.2   Cijene uvoza iz Kine

                     (233)

                     Prosječne uvozne cijene u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 4.

                        Uvozna cijena

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIPR (2019.)

                                 Uvozne cijene iz NRK-a (u EUR po toni)

                                 1 068

                                 1 058

                                 1 028

                                 990

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    96

                                    93

                                 Izvor: baza podataka Surveillance 2

                     (234)

                     Uvozne cijene iz Kine u razmatranom razdoblju smanjile su se za 7 %.

               4.3.3   Sniženje cijena

                     (235)

                     Zbog izostanka suradnje Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila usporedbom:

                                 (1)

                                 ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

                                 (2)

                                 podataka o prilagođenim cijenama uvoza proizvoda iz postupka revizije iz Kine na razini CIF kako su dobivene iz baze podataka Surveillance 2. Podaci o uvozu iz baze podataka Surveillance 2 razvrstani su u skupine za tri vrste proizvoda koji zajedno čine 100 % uvoza proizvoda iz postupka revizije.

                     (236)

                     Cijena CIF iz baze podataka Surveillance 2 pretvorena je u cijenu pri isporuci dodavanjem uvoznih carina od 7 % na cijenu CIF i troškova uvoza od približno 30 EUR po toni uvezenog proizvoda.

                     (237)

                     Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (238)

                     Usporedba je pokazala da je za uvoz iz Kine prosječno sniženje cijena iznosilo više od 24 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (239)

                     Stoga je Komisija utvrdila da su cijene uvoza iz Kine znatno snižavale cijene industrije Unije.

               4.4   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

                     (240)

                     Obujam uvoza, tržišni udio i uvozne cijene koji se odnose na uvoz iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 5.

                        Obujam uvoza, tržišni udio i uvozne cijene iz svih ostalih zemalja osim Kine

                                 Zemlja

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIPR (2019.)

                                 Egipat

                                 Obujam (u tonama)

                                 50 529

                                 95 865

                                 147 189

                                 141 809

                                    Indeks

                                    100

                                    190

                                    291

                                    281

                                 Tržišni udio (%)

                                 5

                                 9

                                 14

                                 14

                                 Prosječna cijena

                                 993

                                 918

                                 897

                                 890

                                 Malezija

                                 Obujam (u tonama)

                                 98 446

                                 111 373

                                 115 249

                                 77 410

                                    Indeks

                                    100

                                    113

                                    117

                                    79

                                 Tržišni udio (%)

                                 10

                                 11

                                 11

                                 8

                                 Prosječna cijena

                                 930

                                 941

                                 985

                                 951

                                 Norveška

                                 Obujam (u tonama)

                                 41 362

                                 43 006

                                 44 289

                                 44 479

                                    Indeks

                                    100

                                    104

                                    107

                                    108

                                 Tržišni udio (%)

                                 4

                                 4

                                 4

                                 5

                                 Prosječna cijena

                                 1 156

                                 1 126

                                 1 101

                                 1 078

                                 Sve ostale zemlje osim Kine

                                 Obujam (u tonama)

                                 86 240

                                 85 548

                                 93 266

                                 89 832

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    108

                                    104

                                 Tržišni udio (%)

                                 9

                                 8

                                 9

                                 9

                                 Prosječna cijena

                                 1 090

                                 1 045

                                 1 017

                                 1 019

                                 Izvor: baza podataka Surveillance 2

                     (241)

                     Najveći uvoz iz trećih zemalja u razmatranom razdoblju odnosio se na znatno rastući obujam uvoza iz Egipta te relativno stabilan uvoz iz Malezije i Norveške. Postojao je i stabilan uvoz iz Bahreina s tržišnim udjelom od 2 %.

                     (242)

                     Tržišni udio uvoza iz Egipta povećao se s 5 % u 2016. na 14 % u RIPR-u.

                     (243)

                     Komisija je 16. svibnja 2019. pokrenula ispitni postupak o uvozu rovinga od staklenih vlakana iz Egipta (47). Ispitni postupak zaključen je u lipnju 2020. i njime je utvrđeno da je povećanje uvoza prouzročeno izvozom iz postrojenja u Egiptu kojim upravlja kineska grupa CNBM. Taj je izvoznik pokrenuo to poslovanje isključivo radi prodaje rovinga od staklenih vlakana na tržištu Unije bez plaćanja pristojbi koje su uvedene na uvoz podrijetlom iz Kine (48).

                     (244)

                     Prema dokazima kojima Komisija raspolaže u tom predmetu čini se da su narudžbe za roving od staklenih vlakana od grupe CNBM prenesene na novo proizvodno postrojenje u Egiptu. Uvoz iz Egipta naglo se povećao od 2016. do 2019. i pritom se gotovo utrostručio u obujmu. Komisija je u lipnju 2020. uvela konačnu kompenzacijsku pristojbu od 13,1 % na uvoz rovinga od staklenih vlakana iz Egipta (49). Privremene mjere uvedene su u ožujku 2020. (50)

                     (245)

                     Obujam uvoza iz Malezije smanjio se u razdoblju od 2018. do RIPR-a. Malezijski tržišni udio pao je s 10–11 % tijekom razmatranog razdoblja na 8 % u RIPR-u. Komisija je utvrdila da Malezija u EU izvozi samo rezane strukove (51). Usporedbom prosječne cijene uvoza rezanih strukova iz Malezije i cijena rezanih strukova industrije Unije utvrđeno je da su malezijske uvozne cijene u skladu s cijenama industrije Unije.

                     (246)

                     Uvoz iz Norveške imao je stabilan tržišni udio 4–5 % tijekom razmatranog razdoblja. Nadalje, prosječne cijene uvoza iz Norveške bile su na sličnoj razini kao i prodajne cijene industrije Unije.

                     (247)

                     Uvoz iz ostalih zemalja imao je stabilan tržišni udio od 9 % tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

               4.5   Gospodarsko stanje industrije Unije

         4.5.1   Opće napomene

                     (248)

                     U skladu s člankom 8. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                     (249)

                     Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (13)., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

                     (250)

                     Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje ocijenila na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku te na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva, a Komisija provjerila. Mikroekonomski pokazatelji temeljili su se na podacima iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači u uzorku.

                     (251)

                     Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost i visina iznosa subvencioniranja te oporavak od prethodnog subvencioniranja.

                     (252)

                     Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, prosječni troškovi rada, profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja te sposobnost prikupljanja kapitala.

               4.5.2   Makroekonomski pokazatelji

         4.5.2.1   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (253)

                     Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 6.

                        Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIPR (2019.)

                                 Proizvodni kapacitet (u tonama)

                                 759 107

                                 760 104

                                 753 688

                                 770 642

                                    Indeks

                                    100

                                    100

                                    99

                                    102

                                 Iskorištenost kapaciteta (%)

                                 92

                                 91

                                 92

                                 85

                                 Izvor: podnositelj zahtjeva

                     (254)

                     Proizvodni kapacitet ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. To je zato što se kapacitet prvenstveno temelji na broju peći koje napajaju proizvodne linije, a povećanje kapaciteta stoga uključuje znatno ulaganje.

                     (255)

                     Iskorištenost kapaciteta industrije Unije isto je ostala visoka i stabilna u razdoblju od 2016. do 2018. prije blagog pada u RIPR-u.

               4.5.2.2   Obujam prodaje i tržišni udio

                     (256)

                     Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 7.

                        Obujam prodaje i tržišni udio

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIPR (2019.)

                                 Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

                                 622 504

                                 651 082

                                 609 902

                                 579 080

                                    Indeks

                                    100

                                    105

                                    98

                                    93

                                 Tržišni udio (%)

                                 64

                                 62

                                 58

                                 59

                                 Izvor: podnositelj zahtjeva, baza podataka Surveillance 2

                     (257)

                     Prodaja industrije Unije pretrpjela je smanjenje od 7 % tijekom razmatranog razdoblja, uz iznimku vrlo jake 2017. godine, u kojoj je došlo do povećanja od 5 % u odnosu na 2016.

                     (258)

                     Tržišni udio industrije Unije smanjio se tijekom cijelog razmatranog razdoblja sa 64 % na 59 %. Tržišni udio uvoza iz Kine isto se smanjio s 8 % na 5 %. Smanjenje tržišnog udjela uvoza iz Kine i tržišnog udjela industrije Unije treba promatrati u kontekstu rasta uvoza iz Egipta. Naime, tržišni udio uvoza iz Egipta gotovo se utrostručio tijekom razmatranog razdoblja i povećao se s 5 % na 14 %.

               4.5.2.3   Zaposlenost i produktivnost

                     (259)

                     Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 8.

                        Zaposlenost i produktivnost

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIPR

                                 Broj zaposlenika

                                 3 620

                                 3 636

                                 3 661

                                 3 656

                                    Indeks

                                    100

                                    100

                                    101

                                    101

                                 Produktivnost (u tonama po zaposleniku (EPRV))

                                 194

                                 191

                                 189

                                 180

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    98

                                    93

                                 Izvor: podnositelj zahtjeva

                     (260)

                     Zaposlenost u industriji Unije ostala je stabilna tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

                     (261)

                     Smanjenje produktivnosti industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja odražavalo je smanjenje proizvodnje.

               4.5.3   Mikroekonomski pokazatelji

         4.5.3.1   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                     (262)

                     Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 9.

                        Prodajne cijene u Uniji

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIPR

                                 Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona)

                                 1 167

                                 1 123

                                 1 139

                                 1 106

                                    Indeks

                                    100

                                    96

                                    98

                                    95

                                 Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                                 1 035

                                 1 027

                                 1 086

                                 1 115

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    105

                                    108

                                 Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

                     (263)

                     Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja za 5 %.

                     (264)

                     Međutim, jedinični trošak proizvodnje za proizvođače iz Unije u uzorku povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 8 %.

               4.5.3.2   Troškovi rada

                     (265)

                     Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju postupno su se povećavali kako slijedi:

                        Tablica 10.

                        Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIPR

                                 Prosječni troškovi rada po zaposleniku (u EUR)

                                 55 351

                                 56 722

                                 57 703

                                 58 366

                                    Indeks

                                    100

                                    102

                                    104

                                    105

                                 Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

               4.5.3.3   Zalihe

                     (266)

                     Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku povećale su se tijekom razmatranog razdoblja i ostale na najvišoj razini tijekom RIPR-a:

                        Tablica 11.

                        Zalihe

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIPR

                                 Završne zalihe (u tonama)

                                 80 078

                                 63 974

                                 86 975

                                 86 772

                                    Indeks

                                    100

                                    80

                                    109

                                    108

                                 Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

               4.5.3.4   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (267)

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 12.

                        Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIPR

                                 Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                 12,6

                                 10

                                 7,4

                                 3,7

                                 Novčani tok

                                 99 824 451

                                 99 239 696

                                 54 615 552

                                 49 028 234

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    55

                                    49

                                 Ulaganja

                                 17 532 291

                                 34 598 499

                                 52 191 829

                                 29 187 167

                                    Indeks

                                    100

                                    197

                                    298

                                    166

                                 Povrat ulaganja (%)

                                 18

                                 15

                                 10

                                 6

                                 Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

                     (268)

                     Komisija je utvrdila profitabilnost triju proizvođača iz Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

                     (269)

                     Profitabilnost i godišnji novčani tok od poslovanja znatno su pali tijekom razmatranog razdoblja.

                     (270)

                     Industrija Unije nastavila je ulagati tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Ulaganja su se povećala u razdoblju od 2016. do 2018., što odražava životne cikluse peći, koje se moraju povremeno obnavljati kako bi se omogućila stalna proizvodnja. Međutim, ulaganja su znatno pala tijekom RIPR-a.

                     (271)

                     Povrat ulaganja izražava se kao dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Negativno kretanje slijedilo je smanjenje profitnih marži tijekom razmatranog razdoblja.

                     (272)

                     Međutim, financijski rezultati industrije Unije u pogledu dobiti tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ograničili su njezinu sposobnost prikupljanja kapitala.

               4.6   Zaključak o šteti

                     (273)

                     Dobit industrije Unije pretrpjela je snažan udarac tijekom razmatranog razdoblja te je stopa dobiti pala s 12,6 % u 2016. na 3,7 % u RIPR-u, a ta je razina znatno ispod održive razine za takvu industriju koja je izrazito kapitalno intenzivna. Znatno smanjenje profitabilnosti pokazuje posebno teško stanje u kojem se industrija Unije nalazila tijekom RIPR-a.

                     (274)

                     Smanjenje količina prodaje zajedno sa smanjenjem cijena dovelo je do pogoršanja svih pokazatelja uspješnosti. Osim smanjenja profitabilnosti, smanjile su se i produktivnosti i iskorištenost kapaciteta. Završne zalihe povećale su se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Novčani tok u razdoblju ispitnog postupka smanjio se za 51 % u odnosu na 2016. Povrat ulaganja smanjio se na svega 6 % sa stope od 18 % iz 2016.

                     (275)

                     Smanjenje proizvodnje imalo je znatan učinak na industriju zbog visokih fiksnih troškova i nemogućnosti fleksibilnog smanjenja proizvodnje zbog toga što se peći moraju u potpunosti iskoristiti u tom specifičnom procesu proizvodnje.

                     (276)

                     Čak i u takvim nepovoljnim okolnostima bila su potrebna stalna ulaganja, uglavnom radi zamjene peći koje imaju strogo ograničen vijek trajanja. To je vršilo dodatan financijski pritisak na proizvođače.

                     (277)

                     Industrija Unije istodobno je izgubila dio svojeg tržišnog udjela, što je imalo negativan učinak na profitabilnost.

                     (278)

                     Uzimajući u obzir sve prethodno navedene činjenice, Komisija je zaključila da je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavila trpjeti materijalnu štetu u smislu članka 8. osnovne uredbe.

               5.   UZROČNOST

                     (279)

                     Komisija je zaključila da je industrija Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije i dalje bila materijalno oštećena.

                     (280)

                     Međutim, Komisija je utvrdila da se šteta koju je pretrpjela industrija Unije ne može pripisati subvencioniranom uvozu iz Kine. Kako se primjećuje iz statističkih podataka o uvozu, tijekom razmatranog razdoblja naglo se povećao uvoz iz Egipta.

                     (281)

                     Kako je prethodno istaknuto u uvodnoj izjavi (243)., taj je uvoz nedavno bio predmet ispitnog postupka Komisije u kojem je utvrđeno da je subvencioniran i da uzrokuje štetu industriji Unije. Zapravo, Komisija je utvrdila da je kineska grupa CNBM pokrenula poslovanje u Egiptu kako bi zaobišla mjere trgovinske zaštite, uključujući onu koja se trenutačno revidira (52).

                     (282)

                     Usprkos često negativnom učinku na uvoz koji antisubvencijski ispitni postupci obično imaju na uvoz iz zemalja koje su predmet ispitnog postupka, uvoz iz Egipta ostao je na sličnoj razini od 141 809 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije u okviru ove revizije u usporedbi sa 144 169 tona za razdoblje koje je završilo 31. ožujka 2019. Istodobno se trend smanjenja uvozne cijene nastavio te se cijena smanjila s 904 EUR po toni na 890 EUR po toni.

                     (283)

                     Pritisak na cijene na tržištu, koji je prouzročen tim egipatskim uvozom po niskim cijenama, spriječio je industriju Unije da prebaci povećanja troška proizvodnje na cijene.

                     (284)

                     Treba napomenuti i to da su privremene mjere protiv subvencioniranog uvoza iz Egipta uvedene tek u ožujku 2020. Stoga je industrija Unije bila nezaštićena od subvencioniranog egipatskog uvoza tijekom razmatranog razdoblja u ovom ispitnom postupku, uključujući razdoblje ispitnog postupka revizije.

                     (285)

                     Iako je kineski uvoz i dalje činio 5 % tržišnog udjela tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, a kineske su uvozne cijene i dalje bile niže od cijena zabilježenih za druge zemlje te industriju Unije, Komisija napominje da protiv nepoštenog uvoza rovinga od staklenih vlakana iz Kine nisu uvedene samo antisubvencijske, već i antidampinške mjere.

                     (286)

                     Komisija je stoga usporedila uvozne cijene iz Kine i cijene industrije Unije uz dodavanje obiju pristojbi.

                     (287)

                     S obzirom na izostanak suradnje kineskih proizvođača izvoznika, Komisija je koristila statističke podatke EU-a o uvozu i uzela u obzir dodatne oznake TARIC kako bi odredila stope za pojedina društva te oznake KN kako bi razlikovala roving, podloge i rezane strukove.

                     (288)

                     U okviru te usporedbe Komisija nije utvrdila nikakvo snižavanje cijena za rezane strukove i roving, koji čine veliku većinu proizvodnje industrije Unije. Snižavanje cijena utvrđeno je jedino u slučaju podloga, za koje je zbog njihova vrlo niskog udjela u ukupnoj proizvodnji Unije (manje od 4 %) utvrđeno da nemaju nikakav mjerljiv učinak na stanje industrije Unije.

                     (289)

                     Komisija je stoga zaključila da su te mjere bile djelotvorne u zaštiti industrije Unije od štete prouzročene subvencioniranim uvozom iz NRK-a.

               6.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

                     (290)

                     Komisija je potom ocijenila postoji li vjerojatnost ponavljanja štete koja je izvorno prouzročena uvozom rovinga od staklenih vlakana iz NRK-a ako bi se dopustilo da mjere isteknu.

                     (291)

                     Kako bi utvrdila tu vjerojatnost Komisija je analizirala sljedeće elemente: (a) vjerojatne razine cijena uvoza iz Kine u slučaju nepostojanja kompenzacijskih mjera, (b) privlačnost tržišta Unije, (c) proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini.

               6.1   Vjerojatne razine cijena uvoza iz Kine u slučaju nepostojanja antisubvencijskih mjera

                     (292)

                     U ispitnom postupku utvrđeno je da je uvoz iz Kine bio subvencioniran tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i da je postojala vjerojatnost nastavka subvencioniranja ako bi se dopustio istek mjera.

                     (293)

                     Kineske uvozne cijene (bez antidampinških/kompenzacijskih pristojbi) bile su znatno niže od prodajnih cijena industrije Unije. Prosječna prodajna cijena industrije Unije na tržištu EU-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je 1 106 EUR po toni dok je prosječna uvozna cijena iz Kine bila 990 EUR po toni. Na temelju toga zaključeno je da bi se kineski izvoz rovinga od staklenih vlakana u Uniju odvijao po štetnim cijenama koje bi dovele do sniženja prodajnih cijena industrije Unije ako bi se dopustio istek mjera.

               6.2   Privlačnost tržišta Unije

                     (294)

                     Tržište Unije privlačno je zbog svoje veličine i cijena.

                     (295)

                     Prema dostupnim informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva cijene na tržištu Unije u prosjeku su više od cijena u drugim zemljama. Statistički podaci o izvozu pokazuju i da su kineske izvozne cijene na drugim izvoznim tržištima, tj. u SAD-u i Južnoj Koreji, bile u prosjeku niže (863 EUR po toni u SAD-u i 780 EUR po toni u Južnoj Koreji) nego u EU-u (990 EUR po toni) tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (53).

                     (296)

                     Naposljetku, privlačnost tržišta Unije za kineske proizvođače rovinga od staklenih vlakana potvrđuje i činjenica da su društvo CPIC i grupa CNBM proveli znatna ulaganja kako bi započeli s velikim izvozom rovinga od staklenih vlakana iz postrojenja u Bahreinu odnosno Egiptu namijenjenim europskom tržištu ubrzo nakon uvođenja antisubvencijskih i antidampinških mjera u prosincu 2014.

                     (297)

                     Kako je potvrđeno u prethodnom ispitnom postupku, grupa CNBM otvorila je postrojenje u Egiptu isključivo radi prodaje rovinga od staklenih vlakana na tržištu Unije kako bi izbjegla plaćanje pristojbi koje su uvedene na izravan uvoz iz Kine (54).

               6.3   Rezervni kapacitet u Kini

                     (298)

                     Kako je prethodno detaljno navedeno u uvodnim izjavama od (213). do (215) above., u Kini postoje znatni neiskorišteni kapaciteti.

               6.4   Vjerojatnost ponavljanja štete

                     (299)

                     U ispitnom postupku pokazalo se da se uvoz iz Kine nastavio odvijati po cijenama koje dovode do sniženja cijena industrije Unije te da nema nikakvih naznaka da bi to subvencioniranje u budućnosti prestalo.

                     (300)

                     Štoviše, ako bi se mjere stavile izvan snage, može se opravdano očekivati da će, zbog privlačnosti tržišta Unije i raspoloživog rezervnog kapaciteta u Kini, doći do znatnog povećanja uvoza u Uniju po subvencioniranim, štetnim cijenama koje dovode do sniženja prodajnih cijena industrije Unije.

                     (301)

                     U takvom bi scenariju kineski izvoz u Uniju brzo preuzeo tržišni udio od industrije Unije, koja bi se suočila s trenutačnim padom obujma svoje prodaje i povećanjem svojih fiksnih jediničnih troškova.

                     (302)

                     Povećanje fiksnih troškova u kombinaciji sa smanjenjem prodajnih cijena imalo bi trenutačan negativan učinak na profitabilnost industrije Unije, čija je dobit ostala znatno ispod razine ciljne dobiti tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Slijedom toga, industrija Unije počela bi ostvarivati gubitke, ukupno gospodarsko stanje industrije Unije pogoršalo bi se i došlo bi do ponavljanja materijalne štete.

                     (303)

                     Komisija je na temelju prethodno navedenoga zaključila da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji vjerojatnost ponavljanja štete prouzročene uvozom podrijetlom iz Kine.

               7.   INTERES UNIJE

                     (304)

                     U skladu s člankom 31. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom predmetu donošenje kompenzacijskih mjera koje odgovaraju ukupnom iznosu subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere nije u interesu Unije, iako je utvrđeno štetno subvencioniranje. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, korisnika i uvoznika.

               7.1   Interes industrije Unije

                     (305)

                     U ispitnom postupku pokazalo se da je industrija Unije u stanju u kojem trpi štetu te da bi ukidanje mjera vjerojatno dovelo do povećanog nepoštenog tržišnog natjecanja prouzročenog subvencioniranim kineskim uvozom.

                     (306)

                     Komisija je stoga zaključila da je u interesu industrije Unije da se zadrže mjere na snazi.

               7.2   Interes korisnika

                     (307)

                     Roving od staklenih vlakana koristi se za velik broj primjena, primjerice, u prijevozu (automobilska industrija, industrija pomorskog prijevoza, zrakoplovno-svemirska industrija i vojna industrija), električnoj i elektroničkoj industriji, industriji povezanoj s energijom vjetra, građevinskoj industriji i građevinarstvu, industriji spremnika/cijevi, industriji potrošačke robe itd.

                     (308)

                     Koristi se izravno u industrijama materijala (plastični materijali) ili kao ulazni materijal za tkanje tkanine od staklenih vlakana i tkanine otvorene mrežaste strukture.

                     (309)

                     U izravnoj primjeni, u kojoj se roving od staklenih vlakana upotrebljava za pojačanje materijala, njegov udio u ukupnom trošku materijala vrlo je nizak pa je stoga nizak i učinak mjera na ukupni trošak.

                     (310)

                     Situacija je drugačija kad je riječ o tkanju tkanina od staklenih vlakana jer roving od staklenih vlakana čini važan postotak troška proizvodnje te se industrija tkanina od staklenih vlakana oslanja na niske cijene rovinga od staklenih vlakana kako bi se mogla natjecati na tržištu Unije. Međutim, industrija tkanina od staklenih vlakana sada može imati koristi od antidampinških i kompenzacijskih mjera uvedenih na uvoz tkanina od staklenih vlakana iz Kine i Egipta (koji su glavni konkurenti na tržištu tkanina od staklenih vlakana).

                     (311)

                     Budući da se u ovom ispitnom postupku nije javio nijedan korisnik, najbolji raspoloživi podaci koje Komisija ima u tom pogledu zaključci su iz prethodnih ispitnih postupaka: revizija zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera kako je detaljno opisana u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2017/724 (55), u kojoj je zaključeno da bi produljenje mjera imalo ograničen učinak na položaj korisnika, i antisubvencijski ispitni postupak kako je detaljno opisan u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2020/379 (56), u kojem je zaključeno da, uzimajući u obzir alternativne izvore dostupne opskrbe koji ne podliježu mjerama i uzimajući u obzir to da nema dokaza koji jasno pokazuju da korisnici ne bi mogli apsorbirati dodatne troškove mjera uvedenih na uvoz, negativni učinci na korisnike nisu jasno pokazali da primjena mjera nije u interesu Unije.

               7.3   Interes nepovezanih uvoznika

                     (312)

                     Komisija je pozvala sve nepovezane uvoznike da sudjeluju u ispitnom postupku, no nijedan nepovezani uvoznik nije se javio niti je na bilo koji način surađivao u ispitnom postupku.

                     (313)

                     Komisija je smatrala da je roving od staklenih vlakana u velikoj mjeri standardiziran te se izvori opskrbe njime mogu učinkovito promijeniti.

                     (314)

                     Na temelju toga, uzimajući u obzir i alternativne izvore dostupne opskrbe koji ne podliježu mjerama, Komisija je zaključila da mjere koje su trenutačno na snazi nisu imale nikakve značajne negativne učinke na položaj uvoznika te da nastavak primjene mjera ne bi neprikladno utjecao na njih.

               7.4   Zaključak o interesu Unije

                     (315)

                     Stavljanje mjera izvan snage imalo bi materijalan i negativan učinak na proizvođače iz Unije.

                     (316)

                     Produljenje antidampinške pristojbe imalo bi ograničen učinak na uvoznike i korisnike.

                     (317)

                     Međutim, Komisija napominje da su drugi izvori rovinga od staklenih vlakana dostupni bez mjera na snazi.

                     (318)

                     Na temelju toga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se dalo zaključiti da nastavak primjene kompenzacijskih mjera na uvoz rovinga od staklenih vlakana podrijetlom iz Kine nije u interesu Unije.

               8.   KOMPENZACIJSKE MJERE

                     (319)

                     S obzirom na zaključke donesene u pogledu vjerojatnosti nastavka subvencioniranja i ponavljanja štete te u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe, trebalo bi zadržati kompenzacijske pristojbe koje se primjenjuju na uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

                     (320)

                     Zainteresirane strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravala uvesti konačna kompenzacijska pristojba na uvoz proizvoda iz postupka revizije u Uniju.

                     (321)

                     Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na tu objavu i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

                     (322)

                     Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja zaprimljena su dva skupa primjedbi, jedan od kineskog proizvođača izvoznika Chengdu Chang Yuan Shun Co. Ltd. i jedan od APFE-a.

                     (323)

                     Kineski proizvođač izvoznik izrazio je neslaganje s odlukom o zadržavanju kompenzacijskih pristojbi i tvrdio da nije ostvario korist od subvencija kineske vlade. Konkretno, društvo je tvrdilo da nije imalo koristi od „središnjeg planiranja kineske vlade za poticanje industrije rovinga od staklenih vlakana” i da nije primilo povlaštenu financijsku potporu. Osim tih općih izjava kineski proizvođač izvoznik nije ponudio nikakve dokaze kojima bi potkrijepio svoje tvrdnje. Stoga su te tvrdnje odbačene.

                     (324)

                     APFE je izjavio da se slaže s nalazima Komisije. Naglasio je i da su kineski proizvođači zadržali snažan položaj na tržištu EU-a ne samo zahvaljujući uvozu iz Egipta i Bahreina, nego i uvozu iz Kine. APFE je tvrdio da su, prema Eurostatu, kineski proizvođači nakon RIPR-a smanjili svoje izvozne cijene u Uniju za više od 15 %. APFE nema saznanja o tehnološkom napretku koji bi uzrokovao smanjenja troškova proizvodnje u industriji rovinga od staklenih vlakana, čime bi se opravdalo takvo smanjenje cijena. Naprotiv, APFE je očekivao povećanje cijena zbog ukupne svjetske gospodarske situacije i pandemije.

                     (325)

                     APFE je tvrdio da uvoz rovinga od staklenih vlakana iz Kine i dalje nanosi štetu industriji Unije i da su kineski proizvođači nakon razdoblja ispitnog postupka revizije primjenjivali metode apsorpcije kojima su znatno smanjili korektivne učinke aktualnih pristojbi na uvoz rovinga od staklenih vlakana iz Kine u odnosu na korektivne učinke pristojbi nakon što su uvedene 2014. i u godinama neposredno nakon njihova uvođenja.

                     (326)

                     Komisija napominje da primjedbe APFE-a idu u istom smjeru kao i prethodno navedeni zaključci. Kad god bude imala dokaze da bi te mjere trebalo dodatno preispitati, industrija Unije ima pravo podnijeti zahtjev u skladu s osnovnom uredbom.

                     (327)

                     Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (57), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamate bi trebalo platiti po kamatnoj stopi koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

                     (328)

                     Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 25. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1037.

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Uvodi se konačna kompenzacijska pristojba na uvoz rezanih strukova od staklenih vlakana, dužine ne veće od 50 mm; rovinga od staklenih vlakana, osim impregniranog i prevučenog te s gubitkom mase pri žarenju većim od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887); te podloga izrađenih od filamentnih staklenih vlakana, osim podloga od staklene vune, trenutačno razvrstanih u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039) i 7019 31 00, podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

               2.   Konačna kompenzacijska pristojba koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

                           Društvo

                           Konačna kompenzacijska pristojba (%)

                           Dodatna oznaka TARIC

                           Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.

                           10,3

                           B990

                           Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd.

                           4,9

                           A983

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           9,7

                           B991

                           Ostala društva koja surađuju s popisa iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 1379/2014

                           10,2

                           Sva ostala društva

                           10,3

                           A999

               3.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 24. veljače 2021.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

            (2)  SL L 67, 15.3.2011., str. 1.

            (3)  SL L 367, 23.12.2014., str. 22.

            (4)  SL L 107, 25.4.2017., str. 4.

            (5)  SL L 201, 25.6.2020., str. 10.

            (6)  SL C 424, 17.12.2019., str. 5.

            (7)  Izraz „kineska vlada” u ovoj se Uredbi upotrebljava u širem smislu te uključuje Državno vijeće te sva ministarstva, odjele, agencije i uprave na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.

            (8)  Dostupno na adresi http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2423

            (9)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/776 (SL L 189, 15.6.2020., str. 1.) (tkanine od staklenih vlakana).

            (10)  Vidjeti 12. petogodišnji plan, str. 9.

            (11)  Vidjeti 13. petogodišnji plan, str. 23. i 24.

            (12)  Vidjeti 13. petogodišnji plan za gospodarski i društveni razvoj Narodne Republike Kine, dio II., poglavlje 6., odjeljak 1.

            (13)  Ibid., dio II., poglavlje 6., odjeljak 4.

            (14)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/19/content_9784.htm

            (15)  Vidjeti komisiju US – China Economic and Security Review Commission: 13. petogodišnji plan, str. 12.

            (16)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf

            (17)  Vidjeti plan inicijative Made in China 2025, str. 142., 152.

            (18)  Vidjeti inicijativu Made in China 2025, poglavlje 4.: Strateška potpora i opskrba.

            (19)  Vidjeti Plan razvoja industrije građevinskih materijala (2016.–2020.).

            (20)  Povlaštene politike nacionalnih zona industrijskog razvoja visoke tehnologije, stranice od 12. do 14.

            (21)  Povlaštene politike nacionalnih zona industrijskog razvoja visoke tehnologije, stranica 1.

            (22)  Godišnje izvješće banke EXIM za 2017., str. 5. Preuzeto s adrese http://english.eximbank.gov.cn/News/AnnualR/2017/ 17. studenoga 2020. i dostupno u otvorenom spisu s referentnim brojem t20.007533.

            (23)  Godišnje izvješće banke EXIM za 2017., str. 33.

            (24)  WT/DS379/AB/R (SAD – Antidampinške i kompenzacijske pristojbe za određene proizvode iz Kine), izvješće Žalbenog tijela od 11. ožujka 2011., DS 379, točka 318. Vidjeti i WT/DS436/AB/R (SAD – Ugljični čelik (Indija)), izvješće Žalbenog tijela od 8. prosinca 2014., točke od 4.9. do 4.10., od 4.17. do 4.20. i WT/DS437/AB/R (Sjedinjene Američke Države – Mjere kompenzacijske pristojbe za određene proizvode iz Kine), izvješće Žalbenog tijela od 18. prosinca 2014., točka 4.92.

            (25)  Prema Provedbenim mjerama CBIRC-a za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja za poslovne banke s kineskim kapitalom (Uredba CBIRC-a [2017.] br. 1), Provedbenim mjerama CBIRC-a za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja koja se odnose na banke sa stranim kapitalom (Uredba CBIRC-a [2015.] br. 4) i Administrativnim mjerama za kvalifikacije direktora i viših službenika financijskih institucija u bankarskom sektoru (CBIRC [2013.] br. 3).

            (26)  Uredba o tkaninama od staklenih vlakana, uvodna izjava 344.

            (27)  Uredba o tkaninama od staklenih vlakana, uvodne izjave od 345. do 357.

            (28)  Studija OECD-a o kineskim politikama i programima za izvozne kredite, str. 7., točka 32.

            (29)  Vidjeti internetsku stranicu društva Sinosure, profil društva, potpora inicijativi Made in China.

            (30)  Katalog kineskih izvoznih proizvoda visoke i nove tehnologije, br. 531.–545.

            (31)  Godišnje izvješće društva Sinosure za 2017., str. 6.

            (32)  Uredba o tkaninama od staklenih vlakana, uvodna izjava 483.

            (33)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/366, SL L 56, 3.3.2017., str. 1., (solarne ploče), uvodne izjave 421. i 425.

            (34)  Vidjeti prethodni odjeljak 3.1.

            (35)  Uredba o tkaninama od staklenih vlakana, uvodna izjava 519.

            (36)  Nekoliko mišljenja Središnjeg odbora Komunističke partije Kine i Državnog vijeća o daljnjem produbljivanju reforme elektroenergetskog sustava (Zhong Fa [2015.] br. 9).

            (37)  Na primjer, Obavijest Povjerenstva za gospodarstvo i informacijske tehnologije pokrajine Shandong o objavi popisa pilot-korisnika transakcija izravnog napajanja u 2015., L.J.X.D.L [2015.] br. 9 i Obavijest Povjerenstva za gospodarstvo i informacijske tehnologije pokrajine Shandong o objavi popisa pilot-korisnika transakcija izravnog napajanja u 2017., L.J.X.D.L. [2017.] br. 117.

            (38)  Uredba o tkaninama od staklenih vlakana, uvodna izjava 540.

            (39)  Uredba br. 23 Predsjednika Narodne Republike Kine

            (40)  Pravilnik o provedbi Zakona Narodne Republike Kine o porezu na dobit poduzeća (izdana Uredbom br. 512 Državnog vijeća od 6. prosinca 2007., izmijenjena u skladu s Odlukom Državnog vijeća o izmjeni određenih administrativnih propisa Uredbom br. 714 Državnog vijeća od 23. travnja 2019.).

            (41)  Uredba o tkaninama od staklenih vlakana, uvodna izjava 556.

            (42)  Uredba o tkaninama od staklenih vlakana, uvodna izjava 568.

            (43)  Uredba o tkaninama od staklenih vlakana, uvodna izjava 577.

            (44)  Uredba o tkaninama od staklenih vlakana, uvodna izjava 591.

            (45)  GTA = Global Trade Atlas (Atlas globalne trgovine)

            (46)  Baza podataka o specifičnim proizvodima koji se „nadziru” ili prate pri uvozu na carinsko područje Unije, a vodi je Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju.

            (47)  Obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL C 167, 16.5.2019, str. 11.

            (48)  Provedbena uredba (EU) 2020/379, uvodna izjava 163.

            (49)  Provedbena uredba (EU) 2020/870.

            (50)  Provedbena uredba (EU) 2020/379.

            (51)  Postrojenje u Maleziji u vlasništvu je istog vlasnika kao i jedan od proizvođača iz Unije koji nije uključen u uzorak.

            (52)  Provedbena uredba (EU) 2020/379, uvodna izjava 163.

            (53)  Zahtjev APFE-a od 18. rujna 2019. za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

            (54)  Provedbena uredba (EU) 2020/379, uvodna izjava 163.

            (55)  SL L 107, 25.4.2017., str. 4.

            (56)  SL L 69, 6.3.2020., str. 14.

            (57)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.