title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 157/2013 od 18. veljače 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz bioetanola podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država

text:
               11/Sv. 130

               HR

               Službeni list Europske unije

               263

         32013R0157

               L 049/10

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 157/2013
   od 18. veljače 2013.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz bioetanola podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

   1.1.   Pokretanje postupka

               (1)

               Europska komisija („Komisija”) je 25. studenoga 2011. objavila, obaviješću o pokretanju postupka objavljenom u Službenom listu Europske unije
                   (2), pokretanje antidampinškog postupka („AD postupak” ili „postupak”) u pogledu uvoza u Uniju bioetanola podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD” ili „dotična zemlja”).

               (2)

               Istog dana, Komisija je objavila, obaviješću objavljenom u Službenom listu Europske unije
                   (3), pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza u pogledu uvoza u Uniju bioetanola podrijetlom iz SAD-a te započela zasebni ispitni postupak („AS postupak”). Taj je postupak prekinut 21. prosinca 2012. bez uvođenja kompenzacijskih mjera.

               (3)

               AD postupak je pokrenut na temelju zahtjeva koji je 12. listopada 2011. podnijelo Udruženje europskih proizvođača obnovljivog etanola (ePURE) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje bioetanola u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz njega proizlazi i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.

         1.2.   Stranke na koje se odnosi postupak

               (4)

               Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, izvoznike/proizvođače u SAD-u, uvoznike te ostale stranke za koje je poznato da se na njih odnosi postupak te tijela SAD-a. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

               (5)

               Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.

         1.2.1.   Odabir uzoraka izvoznikâ/proizvođačâ u SAD-u

               (6)

               S obzirom na potencijalno veliki broj izvoznikâ/proizvođačâ u SAD-u, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

               (7)

               Radi omogućivanja Komisiji odlučivanja o tome bi li odabir uzoraka bio potreban i ako da, sam odabir uzoraka, od izvoznika/proizvođača u SAD-u je zatraženo da se jave u roku od 15 dana od datuma pokretanja ispitnog postupka i da odgovore na obrazac za odabir uzoraka koji pruža, kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne informacije o njihovim aktivnostima koje su povezane s proizvodnjom i prodajom bioetanola tijekom razdoblja od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”).

               (8)

               O odabiru reprezentativnog uzorka obavljene su i konzultacije s odgovarajućim tijelima SAD-a.

               (9)

               Više od 60 izvoznika/proizvođača se javilo i dostavilo tražene informacije u roku od 15 dana.

               (10)

               U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, Komisija je odabrala uzorak na temelju najveće reprezentativne količine izvoza bioetanola u Uniju koju je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastojao se od šest proizvođača bioetanola iz SAD-a („SAD uzorak”).

               (11)

               Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da proizvodnja jednog proizvođača uključenog u SAD uzorak nije bila izvezena u Uniju u RIP-u. To trgovačko društvo je stoga uklonjeno iz uzorka.

               (12)

               Unatoč činjenici da su ostali proizvođači u uzorku spomenuli izvoz bioetanola u Uniju u svojem obrascu za odabir uzoraka, ispitni postupak je pokazao da ni jedan od njih nije izvozio bioetanol na tržište Unije. Oni su ga zapravo prodavali na domaćem tržištu nepovezanim trgovcima/proizvođačima mješavina koji su ga zatim miješali s benzinom i preprodavali na domaćem tržištu i za izvoz posebno za Uniju. Tijekom ispitnog postupka na licu mjesta, postalo je jasno da zapravo, suprotno stečenoj predodžbi na temelju informacija koje su pružili proizvođači iz SAD-a u uzorku u svojim obrascima za odabir uzoraka, ti proizvođači nisu bili sustavno svjesni je li njihova proizvodnja namijenjena tržištu Unije ili bilo kojem drugom odredištu uključujući tržište SAD-a i da nisu imali saznanja o prodajnim cijenama trgovaca/proizvođača mješavina. To zapravo znači da proizvođači bioetanola iz SAD-a nisu izvoznici dotičnog proizvoda u Uniju. Izvoznici su zapravo trgovci/proizvođači mješavina. Stoga, podaci prikupljeni i provjereni na razini SAD uzorka u privremenoj fazi nisu omogućili utvrđivanje je li se bioetanol iz SAD-a izvozio po dampinškim cijenama u Uniju tijekom RIP-a.

               (13)

               Stoga se u to vrijeme nisu mogle uvesti nikakve antidampinške mjere.

               (14)

               Radi utvrđivanja izvoznika bioetanola u Uniju, SAD uzorak se oslanjao uglavnom na podatke koje su im pružili nepovezani proizvođači mješavina/trgovci koji nisu ispitani u privremenoj fazi. Iako je u privremenoj fazi jedan takav trgovac surađivao u ispitnom postupku i pružio dodatne podatke, ti podaci nisu bili dostatni za precizno i pouzdano utvrđivanje potrebnih podataka za potrebe izračuna dampinških marža.

               (15)

               Radi okončanja dampinškog ispitnog postupka, smatralo se stoga nužnim radije ga temeljiti na podacima trgovaca i proizvođača mješavina koji su stvarno izvozili dotični proizvod u Uniju.

               (16)

               Upitnici o dampingu su stoga poslani za osam najvećih trgovaca/proizvođača mješavina iz SAD-a koji su utvrđeni tijekom ispitivanja SAD uzorka. Ti trgovci/proizvođači mješavina predstavljaju više od 90 % ukupnog izvoza bioetanola u Uniju. Dvojica su pristala surađivati u ispitnom postupku i njihov izvoz predstavlja oko 51 % ukupnog izvoza bioetanola u Uniju tijekom RIP-a.

         1.2.2.   Odabir uzoraka proizvođačâ iz Unije

               (17)

               S obzirom na potencijalno veliki broj proizvođača iz Unije, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

               (18)

               Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije („EU uzorak”). Taj se uzorak sastojao od pet trgovačkih društava i grupacija, između 19 proizvođača iz Unije za koje se znalo prije pokretanja ispitnog postupka. Uzorak je odabran na temelju obujma proizvodnje bioetanola tijekom razdoblja ispitnog postupka i na temelju lokacije poznatih proizvođača. Taj je uzorak predstavljao 48 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a.

               (19)

               Ali ispitni postupak je otkrio da su se grupacije uključene u EU uzorak sastojale od velikog broja trgovačkih društava ili pojedinačnih subjekata koji proizvode i prodaju istovjetni proizvod. U ovom slučaju to bi značilo ispitivanje 13 trgovačkih društava, a nije bilo moguće ispitati sve njih s obzirom na dostupno vrijeme za ispitni postupak. Stoga je odlučeno preispitati dostupne podatke za odabir reprezentativnog uzorka. Smatralo se da bi se uzorak trebao temeljiti na najvećim pojedinačnim proizvodnim subjektima u Uniji i grupacijama, uzimajući također u obzir određenu zemljopisnu raširenost među proizvođačima iz Unije.

               (20)

               Stoga je na kraju odabran konačni EU uzorak od šest pojedinačnih proizvođača na temelju reprezentativnosti u pogledu proizvodnje i obujma prodaje bioetanola tijekom RIP-a i zemljopisne lokacije proizvođača. Ti proizvođači smješteni u Belgiji, Nizozemskoj, Francuskoj, UK, Švedskoj i Njemačkoj predstavljaju 36 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji i 44 % ukupne proizvodnje koju su prijavila trgovačka društva koja su podnijela podatke za odabir uzorka. Taj uzorak smatrao se reprezentativnim za ispitivanje moguće štete industriji Unije.

               (21)

               Zainteresirane stranke dobile su priliku komentirati primjerenost odabira uzorka.

               (22)

               Neke stranke su tvrdile da je EU uzorak manje reprezentativan od prvotno odabranog, koji je uključivao cijele grupacije trgovačkih društava. Prema njihovom mišljenju, objektivna analiza situacije industrije Unije mogla bi se provesti samo uključivanjem svih trgovačkih društava koja su dio grupacija u uzroku. Naročito su tvrdila da bi se troškovi i prihodi mogli prenijeti na određena trgovačka društva grupacije koja nisu posjećena te se tako ne bi odrazili u analizi štete.

               (23)

               U tom smislu trebalo bi naglasiti da je Komisija pomno razmotrila i ispitala podatke koje su pružila sva trgovačka društva u uzorku i izvan njega, a posebno trgovačka društva koja pripadaju grupacijama, kako bi se osiguralo da se svi troškovi i prihodi uključeni u proizvodnji i prodaji trgovačkih društava odabranih za uzorak potpuno i ispravno odraze u analizi štete.

               (24)

               Neke su stranke osporile uključivanje u EU uzorak proizvođača iz Unije koji su bili u fazi pokretanja poslovanja. Također su tvrdile da se jedno trgovačko društvo s važnim neiskorištenim kapacitetom u 2011., smješteno u državi članici koja nije provela Direktivu u obnovljivoj energiji („RED”) (4), nije trebalo uključiti u uzorak. Također se tvrdilo da bi u slučaju konačnog uključivanja tih trgovačkih društava u uzorak Komisija trebala prilagoditi njihove podatke radi uzimanja u obzir tih izvanrednih okolnosti.

               (25)

               Smatra se da činjenica što su trgovačka društva nedavno pokrenula ili nastavila poslovanje ne sprečava njihovo uključivanje u uzorak. Uključivanje tih trgovačkih društava nije u suprotnosti s kriterijima za odabir uzorka kako su utvrđeni u članku 17. Osnovne uredbe. U pogledu prilagodbe svojih podataka, stranke nisu navele nikakvo posebno pitanje ili utemeljeni dokaz za potporu svojim tvrdnjama, niti osnovu za način izvršenja navodne prilagodbe.

               (26)

               Nadalje, ispitni postupak nije otkrio nikakve troškove, poput ubrzanih deprecijacija, koje bi trebalo prilagoditi radi ispravka bilo koje iskrivljenosti zbog pokretanja aktivnosti. Stoga se ova tvrdnja odbacuje.

               (27)

               Neke stranke su također osporile činjenicu što jedno trgovačko društvo koje je privremeno odabrano u EU uzorak i smješteno u državi članici s visokom potrošnjom i proizvodnjom bioetanola više nije dio EU uzorka. Tvrdile su da je ekonomska situacija tog trgovačkog društva dobra i navele da je to razlog za njegovo isključenje iz uzorka. Nadalje su tvrdile da je odabir uzorka bio naklonjen pronalasku štete. Prema ovim strankama, Komisija je trebala poslati takozvane miniupitnike svim proizvođačima za prikupljanje odgovarajućih podataka radi odabira uzorka.

               (28)

               U pogledu slanja miniupitnika, trebalo bi naglasiti da je Komisija prije odabira uzorka zatražila informacije od svih proizvođača iz Unije za koje je poznato da se postupak na njih odnosi radi prikupljanja odgovarajućih podataka za potrebe odabira uzorka. Kako je spomenuto u točki 5.2.1. obavijesti po pokretanju postupka, te su informacije bile dostupne od datuma pokretanja ispitnog postupka u spisu za pregled od strane zainteresiranih stranaka i nisu bile takve da bi pokazivale ekonomsku situaciju ispitanika. Stoga je Komisija imala dovoljno odgovarajućih informacija na raspolaganju za odabir reprezentativnog uzorka, poštujući kriterije članka 17. Osnovne uredbe, ali nije mogla izvršiti odabir trgovačkih društava usmjeren rezultatu. Gornje tvrdnje su stoga odbačene.

               (29)

               Konačno, tvrdilo se da je uzorak trebao uključiti trgovačka društva koja proizvode bioetanol od šećerne repe, budući da proizvodnja od te sirovine može biti puno profitabilnija do proizvodnje od, primjerice, pšenice. Iako ta tvrdnja nije bila potkrijepljena, dostupne informacije pokazale su da bioetanol proizveden od šećerne repe predstavlja samo manji dio ukupne proizvodnje u Uniji, oko 12 % u 2011., i da dva trgovačka društva uključena u uzorak djelomično koriste šećernu repu kao sirovinu za proizvodnju bioetanola. Stoga se tvrdnja odbacuje.

               (30)

               Na temelju gore navedenog, smatra se da je uzorak odabran kako je objašnjeno gore za potrebe analize štete reprezentativan za industriju Unije.

         1.2.3.   Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

               (31)

               S obzirom na potencijalno veliki broj uvoznika uključenih u postupak, odabir uzoraka uvoznika bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

               (32)

               Samo su tri uvoznika dostavila zatražene podatke i pristala su na uključivanje u uzorak u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. S obzirom na ograničeni broj uvoznika koji surađuju, smatralo se da odabir uzorka nije potreban.

         1.2.4.   Odgovori na upitnik i provjere

               (33)

               Komisija je poslala upitnik svim strankama za koje se zna da se to na njih odnosi. Upitnici su stoga poslani izvoznicima/proizvođačima u uzorku iz SAD-a, proizvođačima u uzorku iz Unije, trima nepovezanim uvoznicima koji surađuju u Uniji i svim korisnicima za koje se zna da se ispitni postupak na njih odnosi.

               (34)

               Odgovori su dobiveni od izvoznika/proizvođača u uzorku iz SAD-a, proizvođača u uzorku iz Unije, dva nepovezana uvoznika i četiri korisnika.

               (35)

               Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje su dostavile zainteresirane stranke i koje je smatrala neophodnima za potrebe konačnog utvrđivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije.

               (36)

               Posjeti radi provjere provedeni su u prostorima sljedećih tvrtki:

                              Izvoznici/proizvođači u SAD-u

                                       —

                                       Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois

                                       —

                                       Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois

                                       —

                                       Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa

                                       —

                                       Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa

                                       —

                                       POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, South Dakota

                              Nepovezani trgovac u SAD-u

                                       —

                                       Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas

                              Povezani trgovac u Švicarskoj

                                       —

                                       Cargill International SA, Ženeva

                              Proizvođači u Uniji

                                       —

                                       Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nizozemska

                                       —

                                       BioWanze S.A., Wanze, Belgija

                                       —

                                       Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Njemačka

                                       —

                                       Ensus, Yarm, Ujedinjena Kraljevina

                                       —

                                       Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Švedska

                                       —

                                       Tereos BENP, Lillebonne, Francuska

                              Nepovezani uvoznici u Uniji

                                       —

                                       Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nizozemska

                                       —

                                       Greenergy Fuels Limited, London, Ujedinjena Kraljevina

                              Korisnici u Uniji

                                       —

                                       Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Nizozemska

         1.3.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

               (37)

               Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. (RIP). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).

         2.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   2.1.   Dotični proizvod

               (38)

               Dotični proizvod je bioetanol, nekad se navodi i kao „etanol za gorivo”, tj. etilni alkohol proizveden od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovoru o funkcioniranju Europske unije), denaturirani ili nedenaturirani, isključujući proizvode s udjelom vode većim od 0,3 % (m/m), mjereno u skladu s normom EN 15376, ali uključujući etilni alkohol proizveden od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije) sadržan u mješavinama s benzinom s udjelom etilnog alkohola većim od 10 % (v/v), podrijetlom iz SAD-a, koji je trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 i ex 3824 90 97.

               (39)

               Bioetanol se može proizvesti od različitih poljoprivrednih sirovina, poput šećerne trske, šećerne repe, krumpira, manioke i kukuruza. U SAD-u postoji razlikovanje na temelju različitih sirovina, kako je opisano u nastavku:

                           (a)

                           konvencionalno biogorivo (uglavnom proizvedeno od kukuruzne sirovine i uobičajenog naziva kukuruzni etanol), koje se definira kao obnovljivo gorivo dobiveno od kukuruznog škroba proizvedenog u pogonima čija je izgradnja počela nakon datuma donošenja Zakona o energetskoj neovisnosti i sigurnosti iz prosinca 2007. (5) i koji u budućnosti moraju ostvariti smanjenje emisija stakleničkih plinova („GHG”) od 20 % u usporedbi s emisijama GHG-a osnovnog životnog ciklusa benzina i dizela;

                           (b)

                           napredno biogorivo, koje se definira kao obnovljivo gorivo koje nije etanol dobiven od kukuruznog škroba, a koje se dobiva od obnovljive biomase i ima emisije GHG-a životnog ciklusa, kako je odredilo upravno tijelo Zakona o energetskoj politici („EPA”), koje su barem 50 % manje od osnovnih emisija GHG-a. Ovaj pojam uključuje „celulozna biogoriva”, poput bioetanola i „dizel na osnovi biomase”. Program za napredna biogoriva uključuje program za celulozna biogoriva, dizel na osnovi biomase i nediferencirana napredna goriva.

               (40)

               Preciznije, celulozno biogorivo (6) se definira kao obnovljivo gorivo dobiveno od bilo koje celuloze, hemiceluloze ili lignina koji su dobiveni od obnovljive biomase i koje ima emisije GHG-a životnog ciklusa, kako je odredilo upravno tijelo EPA, koje su barem 60 % manje od emisija GHG-a osnovnog životnog ciklusa. Celulozna biogoriva uključuju celulozni bioetanol. Postoje istraživanja i pilot projekti koje velikim dijelom podupire savezna vlada SAD-a za proizvodnju naprednih biogoriva i posebno celuloznog bioetanola, proizvedenog naročito od poljoprivrednih i šumskih otpadaka. Prema dužnosnicima SAD-a i javno dostupnim podacima (7), proizvodnja ovog tipa bioetanola dosegnut će oko 4 milijarde litara u 2014. i više od 50 milijardi litara do 2021. Proizvodnja celuloznog bioetanola bila je zanemariva u RIP-u.

               (41)

               Tijekom razdoblja ispitnog postupka do sada kukuruz je bio glavna sirovina korištena u SAD-u, dok je glavna sirovina korištena u Uniji pšenica.

               (42)

               Ispitni postupak je pokazao da se bioetanol općenito prodaje u svojem čistom obliku proizvođačima mješavina/trgovcima koji ga miješaju (8) s benzinom naročito radi proizvodnje mješavina visokog udjela koje se izvoze ili prodaju na domaćem tržištu za daljnje miješanje i koriste kao gorivo. Miješanje nije vrlo složen postupak i može se postići miješanjem proizvoda u posebnim spremnicima koji dodaju željene postotke bioetanola i benzina.

               (43)

               Radi identificiranja različitih vrsta bioetanola i mješavina bioetanola u uporabi u svijetu, mješavine goriva etanola imaju „E” brojeve koji opisuju postotak goriva etanola u mješavini prema obujmu. Na primjer, E85 je 85 % bezvodnog etanola i 15 % benzina. Mješavine etanola malog udjela, od E5 do E25, također su poznate kao „gasohol”, iako se međunarodno najčešća uporaba pojma „gasohol” odnosi na E10 mješavinu. Mješavine od E10 ili manje koristile su se u više od dvadeset zemalja u svijetu do 2011., predvođene SAD-om, gdje je gotovo sav benzin u maloprodaji prodan u 2010. bio pomiješan s 10 % bioetanola.

               (44)

               Ispitni postupak je pokazao da se sve vrste bioetanola smatraju biogorivom prema trenutačnom nacionalnom programu standarda obnovljivog goriva (RFS1) uspostavljenom na temelju Zakona o energetskoj politici iz 2005., koji je izmijenio Zakon o čistom zraku uspostavljajući prvi nacionalni standard obnovljivog goriva. Kongres SAD-a dodijelio je Agenciji za zaštitu okoliša SAD-a (EPA) odgovornost koordiniranja oblikovanja i provedbe tog programa s Ministarstvom energije SAD-a, Ministarstvom poljoprivrede SAD-a i uključenim subjektima.

               (45)

               Kao posljedica svoje energetske politike SAD je postao najveći svjetski proizvođač bioetanola od 2005., čineći 57,5 % svjetske proizvodnje. Zahtjevi EPA osigurali su u 2009. proizvodnju barem 11 milijardi američkih galona obnovljivog goriva, posebno radi ostvarivanja ciljeva uspostavljenih Zakonom o energetskoj neovisnosti i sigurnosti iz 2007. Proizvodnja velikog obujma također je omogućila proizvođačima iz SAD-a da postanu izvoznici bioetanola na ostala tržišta, uključujući Uniju.

               (46)

               Na temelju službenih izvora, tržišta i javno dostupnih informacija (9), sve vrste bioetanola i bioetanola u mješavinama, točnije mješavine bioetanola s mineralnim benzinom kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 43., koje se proizvode u SAD-u i prodaju u SAD-u ili izvoze smatraju se bioetanolnim gorivom i dio su zakonodavnog paketa koji se odnosi na energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju i alternativna goriva u SAD-u.

               (47)

               Utvrđeno je da sve vrste bioetanola i bioetanol u mješavinama obuhvaćeni ovim ispitnim postupkom, usprkos mogućim razlikama u pogledu sirovine korištene u proizvodnji ili razlikama u procesu proizvodnje, imaju iste ili vrlo slične osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke te se koriste u iste svrhe. Moguće manje promjene dotičnog proizvoda ne mijenjaju njegovu osnovnu definiciju, njegova svojstva ili dojam koji o tom proizvodu imaju različite stranke.

               (48)

               Neke su stranke tvrdile da definicija dotičnog proizvoda nije jasna, naročito jer ne omogućuje razlikovanje bioetanola za primjene kao gorivo od onoga namijenjenog za druge primjene. Stoga su tvrdile da bi ispitni postupak trebao obuhvatiti etanol za sve svrhe i etanol iz svih izvora, uključujući sintetički etanol koji konkurira bioetanolu za industrijske svrhe.

               (49)

               Druga stranka je tvrdila suprotno, točnije da bi ispitni postupak trebao obuhvatiti samo bioetanol za primjenu kao gorivo i da bi se bioetanol za industrijsku svrhu stoga trebao isključiti.

               (50)

               U tom smislu se naglašava da bi se dotični proizvod prvenstveno trebao definirati na temelju svojih osnovnih fizičkih, tehničkih i kemijskih značajki, a ne svojoj uporabi ili primjenama. Proizvod koji ima različite primjene može doista imati iste ili slične osnovne značajke neovisno o njegovoj daljnjoj uporabi i u određenim okolnostima može biti nužno produbiti analizu definicije proizvoda i opsega proizvoda u svjetlu posebnosti industrije i tržišta.

               (51)

               U ovom slučaju bilo je jasno da obavijest o pokretanju postupka nije namjeravala obuhvatiti sintetički etanol u definiciju proizvoda. Sintetički etanol ima drukčije značajke od bioetanola i ne odgovara gornjim kriterijima povezanim s definicijom dotičnog proizvoda. Nema proizvođača koji se usredotočuje na proizvodnju tog proizvoda, a koji je sudjelovao u ovom ispitnom postupku. Stoga se sintetički etanol ne može uključiti u definiciju dotičnog proizvoda i izvan je opsega ispitnog postupka. Suprotno tvrdnji nekih stranaka, ovo pojašnjenje ne dovodi do promjene opsega ispitnog postupka ili definicije dotičnog proizvoda i nije imalo nikakav učinak na kvalitetu korištenih podataka.

               (52)

               Bioetanol za primjenu kao gorivo i bioetanol namijenjen za druge primjene mogu imati slične značajke. Međutim, tijekom ispitnog postupka damping je ispitan na razini subjekata iz SAD-a koji su proizvodili ili miješali bioetanol za primjenu kao gorivo, točnije bioetanol koji će se uključiti u mješavinu goriva. Slično tomu, ispitivanje proizvođača iz Unije usredotočilo se na bioetanol namijenjen za primjenu kao gorivo, a ne za druge svrhe. Stoga se bioetanol namijenjen za primjene koje nisu gorivo ne bi trebao obuhvatiti opsegom ovog ispitnog postupka.

               (53)

               Uvoznici koji neće koristiti uvezeni bioetanol iz SAD-a za primjene kao gorivo imaju mogućnost dati izjavu podložnu odredbama o krajnjoj namjeni kako je utvrđeno u provedbenim odredbama koje se nalaze u člancima od 291. do 300. Carinskog zakonika Unije (10).

         2.2.   Istovjetni proizvod

               (54)

               Utvrđeno je da bioetanol koji proizvodi industrija Unije i koji se prodaje na tržištu Unije ima slične osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke u usporedbi s bioetanolom koji se u Uniju izvozi iz SAD-a.

               (55)

               Kako je opisano gore u uvodnoj izjavi 39., bioetanol se može proizvesti od različitih sirovina. Međutim, ispitni postupak nije ukazao na činjenicu da bi korištena sirovina dovela do bilo kakvih razlika u značajkama krajnjeg proizvoda. Utvrđeno je da je dotični proizvod koji se proizvodi u SAD-u posebno od kukuruza i koji se izvozi u Uniju međusobno zamjenjiv s onim koji se proizvodi posebno od pšenice i koji u Uniji prodaju proizvođači iz Unije. Pored toga, nema značajnih razlika, ako ih uopće i ima, u namjenama i predodžbi subjekata i korisnika na tržištu u pogledu bioetanola.

               (56)

               Stoga se potvrđuje da bi se bioetanol koji se proizvodi i prodaje u Uniji i dotični proizvod koji se izvozi iz SAD-a trebali smatrati sličnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

               (57)

               Neki od proizvođača iz SAD-a u uzorku su tvrdili da bioetanol koji se proizvodi i prodaje na tržištu SAD-a nije sličan dotičnom proizvodu, jer ne odgovara sasvim izričaju opisa proizvoda kako je određen u obavijesti o pokretanju postupka. Naime, vrste bioetanola koje se prodaju na tržištu SAD-a imaju udio vode iznad praga od 0,3 % i to odgovara američkom standardu (ASTM), a ne EN 15376.

               (58)

               Međutim, ispitni postupak je pokazao da bioetanol koji se proizvodi za prodaju na tržište SAD-a većinom dijeli iste osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke kao i dotični proizvod. Članak 1. stavak 4. Osnovne uredbe propisuje da dotični proizvod ne bi trebao nužno biti sličan u svim pogledima u odnosu na dotični proizvod, nego može biti proizvod koji, iako nije sličan u svim pogledima, ima značajke koje su vrlo slične onima dotičnog proizvoda. To je slučaj kod bioetanola koji se prodaje na tržištu SAD-a i bioetanola koji se izvozi u Uniju. Postoje presedani kada su se proizvodi smatrali slični dotičnom proizvodu unatoč određenim razlikama (11).

               (59)

               Stoga je odlučeno promijeniti privremeni nalaz i smatrati da je ASTM bioetanol koji se prodaje na tržištu SAD-a istovjetni proizvod kao i dotični proizvod u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         3.   DAMPING

   3.1.   Uvod

               (60)

               Kako je objašnjeno gore u uvodnim izjavama od 6. do 16., radi ispitivanja mogućeg postojanja dampinga ispitni postupak je obuhvatio proizvođače bioetanola, s jedne strane, i trgovce/proizvođače mješavina koji su izvozili dotični proizvod na tržište Unije, s druge strane.

               (61)

               U skladu s člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe, uredba kojom se uvodi pristojba određuje pristojbu za svakog od dobavljača ili, ako to nije praktično, za dotičnu zemlju dobavljača.

               (62)

               Određeni proizvođači su tvrdili da je moguće identificirati i pratiti njihove proizvode kada se prodaju subjektima iz SAD-a za izvoz, posebno u Uniju. Pozvali su se na postupak certificiranja predviđen RED-om, ali nisu mogli posebno prikazati vezu između svoje prodaje na tržištu SAD-a i izvoz drugih subjekata u EU. Kako je spomenuto gore u uvodnoj izjavi 12. i dolje u uvodnoj izjavi 63., ti proizvođači također nisu bili svjesni razine izvozne cijene u Uniju.

               (63)

               U ovom slučaju je utvrđeno da su struktura industrije bioetanola i način proizvodnje i prodaje dotičnog proizvoda na tržištu SAD-a i izvoza u Uniju učinili nepraktičnim utvrđivanje pojedinačnih dampinških marža za proizvođače iz SAD-a. Točnije, proizvođači u SAD uzorku nisu izvozili dotični proizvod u Uniju, a ispitani trgovci/proizvođači mješavina su dobivali bioetanol od različitih proizvođača, miješali ga i prodavali posebno za izvoz u Uniju pa stoga, suprotno navodima spomenutih stranaka, nije bilo moguće pratiti sve nabave pojedinačno i usporediti uobičajene vrijednosti s odgovarajućim izvoznim cijenama te nije moguće identificirati proizvođača u trenutka izvoza u Uniju. Drugim riječima, svaka isporuka izvršena za EU sadrži bioetanol koji su proizveli različiti proizvođači iz SAD-a, a ne samo oni iz SAD uzorka. Nadalje, ispitni postupak je također pokazao da razina cijena koje je SAD uzorak naplaćivao svojim kupcima u SAD-u nije bila u skladu sa stvarnom cijenom koja je plaćena ili koju je trebalo platiti za dotični proizvod kada se izvozi u Uniju.

               (64)

               Stoga se smatra da bi trebalo utvrditi dampinšku maržu na razini cijele zemlje.

         3.2.   Uobičajena vrijednost

               (65)

               Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije utvrdila je li domaća prodaja dotičnog proizvoda od strane dvaju trgovaca/proizvođača mješavina koji surađuju nezavisnim kupcima bila u reprezentativnom obujmu, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju tijekom RIP-a.

               (66)

               S obzirom na to da je prodaje istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bilo u dovoljnoj količini, uobičajena vrijednost je utvrđena na temelju cijena koje su nezavisni kupci u SAD-u platili ili trebali platiti dvama naprijed spomenutim trgovcima/proizvođačima mješavina, u uobičajenom tijeku trgovine.

         3.3.   Izvozna cijena

               (67)

               Trgovci/proizvođači mješavina koji surađuju dostavili su podatke koji su omogućili utvrđivanje izvozne cijene na temelju njihovih cijena koje su stvarno plaćene ili trebale biti plaćene u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. Za transakcije za koje je uvoz u Uniju izvršen preko povezanog trgovačkog društva trgovca, izvozna cijena je utvrđena na temelju prve preprodajne cijene povezanog trgovca nezavisnom kupcu u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe.

               (68)

               U pogledu prodaje obavljene preko povezanog trgovca smještenog u Švicarskoj, prodajni, opći i administrativni troškovi (POA) i dobit nisu bili oduzeti od izvozne cijene jer se smatralo da to nisu troškovi između uvoza i preprodaje u Uniji. Ispitni postupak je pokazao da se glavna aktivnost povezanog trgovca sastojala od upravljanja novcem za poslovnu jedinicu za šećer, kojoj pripadaju biogoriva i osiguranje od rizika prisutnih u poljoprivrednim aktivnostima, sklapajući izvedene financijske instrumente na izvanburzovnim i organiziranim financijskim tržištima.

               (69)

               Neki su proizvođači iz SAD-a tvrdili da je stalna praksa institucija uzeti prodajnu cijenu izvoznika prvom nezavisnom kupcu kao izvoznu cijenu za izračun dampinga. U ovom slučaju, ta bi cijena bila prodajna cijena proizvođača iz SAD-a nepovezanim trgovcima/proizvođačima mješavina u SAD-u. Međutim, kako je spomenuto gore u uvodnim izjavama 62. i 63., ni jedan od proizvođača bioetanola iz SAD-a nije izvozio dotični proizvod u Uniju i nisu bili svjesni razine izvozne cijene u EU. Stoga se njihova domaća cijena ne može koristiti jer to nije izvozna cijena koja je plaćena ili koju treba platiti za dotični proizvod u Uniji. Njihova se tvrdnja stoga ne može prihvatiti.

         3.4.   Usporedba

               (70)

               Usporedba ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne cijene po vrsti proizvoda utvrđenih za trgovce/proizvođače mješavina koji surađuju obavljena je na osnovi franko tvornica, uzimajući u obzir, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, razlike u čimbenicima za koje se pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena. Jedan trgovac/proizvođač mješavina tvrdi da podaci o domaćoj prodaji nisu bili reprezentativni. Budući da trgovac/proizvođač mješavina nije dostavio podatke o domaćoj prodaji, izračun se temelji na podacima dostavljenim u upitniku i tijekom posjeta na licu mjesta.

               (71)

               Jedan trgovac/proizvođač mješavina tvrdi da bi se izračun cijene domaće prodaje trebao temeljiti na podacima promptnog tržišta od NYMEX-a. Komisija smatra da su provjereni podaci od dvaju trgovaca/proizvođača mješavina pouzdaniji.

               (72)

               U tu svrhu izvršene su odgovarajuće prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratnim troškovima, gdje je to primjenjivo i opravdano.

               (73)

               Dotični proizvod i istovjetni proizvod predstavljaju posebnost jer su trgovci/proizvođači mješavina dobili subvencije uglavnom u obliku trošarinskih olakšica tijekom RIP-a na svoju prodaju mješavina bioetanola. Metoda korištena za utvrđivanje uobičajene vrijednosti i izvozne cijene je metoda kojom se stvarne prodajne cijene, domaće i izvozne, navedenih trgovaca/proizvođača mješavina u potpunosti uzimaju u obzir. Stoga, usporedba prodaje trgovaca/proizvođača mješavina na tržištu SAD-a i izvozne cijene trgovaca/proizvođača mješavina u EU, radi izračuna razine dampinga na dotičnom proizvodu, uklanjaju svaki mogući utjecaj koji su subvencije mogle imati na cijene, budući da je subvencija jednako utjecala na domaće i izvozne cijene tijekom RIP-a. Jedan trgovac/proizvođač mješavina je tvrdio da nije dobio subvenciju za svoju domaću prodaju. Međutim, nije pružio dokaz za tu tvrdnju; tvrdnju je također teško pomiriti s podacima koje su dala tijela SAD-a o korištenju subvencije.

         3.5.   Damping

               (74)

               Kao što je predviđeno u članku 2. stavku 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Na temelju te usporedbe, za nepovezane trgovce/proizvođače mješavina koji surađuju utvrđeno je da su bili uključeni u dampinšku praksu.

               (75)

               Ponderirana prosječna dampinška marža od 9,5 % utvrđena je na temelju ukupnih podataka trgovaca/proizvođača mješavina koji surađuju te predstavlja dampinšku maržu na razini cijelog SAD-a.

               (76)

               Neki od proizvođača iz SAD-a uključenih u uzorak tvrdili su da su u slučaju uvođenja konačnih antidampinških mjera očekivali dobivanje svoje pojedinačne stope pristojbe. U svjetlu sadržaja uvodnih izjava od 6. do 16. i obrazloženja u uvodnih izjavama od 60. do 64. gore, ova se tvrdnja ne može prihvatiti jer je ispitni postupak potvrdio da za te subjekte, posebno jer nisu imali izvoz u Uniju tijekom RIP-a, nije bilo moguće pratiti njihove proizvode kada se izvoze u Uniju i općenito nisu imali predodžbu o trenutku izvoza i cijeni koju su platili ili trebali platiti uvoznici u Uniji pa se stoga izvozna cijena i dampinška marža nisu mogle pouzdano utvrditi za te proizvođače.

               (77)

               Određeni proizvođači su zatražili još informacija o izračunima dampinga utvrđenog za dva trgovca/proizvođača mješavina. Međutim, trebalo bi uzeti u obzir s jedne strane da zatražene informacije sadrže informacije koje su poslovna tajna i ne mogu se stoga otkriti drugim strankama pored stranke na koju se to odnosi. S druge strane, stalna je praksa institucija objaviti opću metodu korištenu za utvrđivanje dampinga svim strankama za koje u izračunima nisu korišteni pojedinačni podaci. Ta je metoda opisana u dokumentu o općoj objavi koji je poslan svim strankama.

         4.   ŠTETA

   4.1.   Proizvodnja Unije i industrija Unije

               (78)

               Proizvodnja Unije je utvrđena na temelju izvješća o tržištu kojeg je dostavio podnositelj zahtjeva tijekom ispitnog postupka. Ukupna proizvodnja Unije istovjetnog proizvoda navedena u tom izvješću uspoređena je s informacijama koje su dostavili 17 proizvođača iz Unije koji surađuju. Utvrđena je mala razlika od oko 5 % između dvaju setova podataka. To se objašnjava činjenicom što neki relativno mali proizvođači iz Unije koji ne surađuju nisu dostavili informacije o proizvodnji. Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na 3,42 milijuna tona tijekom RIP-a. Proizvođači iz Unije, koji čine ukupnu proizvodnju Unije, čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i stoga se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.

         4.2.   Potrošnja Unije

               (79)

               Potrošnja Unije je utvrđena na temelju ukupne proizvodnje industrije Unije u Uniji, dodavanjem obujma uvoza iz trećih zemalja utvrđenog na temelju najboljih dostupnih statističkih podataka, a razlike u zalihama i izvoz industrije Unije kako je izvijestila industrija Unije su oduzeti. Neke stranke su tvrdile da statistički podaci korišteni za utvrđivanje potrošnje nisu bili potpuni jer značajni uvoz bioetanola iz ostalih trećih zemalja, posebno u RIP-u, nisu uzeti u razmatranje. Također su smatrali da je obujam uvoza iz SAD-a Komisija precijenila i da su stoga podaci o potrošnji i tržišnom udjelu nepouzdani.

               (80)

               Te su tvrdnje analizirane i unakrsno provjerene s dostupnim podacima. U pogledu uvoza iz ostalih zemalja, stranke nisu pružile nikakav dokaz u pogledu obujma uvoza dotičnog proizvoda. Ipak, uvoz iz ostalih zemalja uzet je u obzir pri procjeni uvoza. Za obujam uvoza iz SAD-a je utvrđena administrativna pogreška u procjeni uvoza iz SAD-a tijekom RIP-a. Stoga je obujam uvoza bio ponovno procijenjen i prilagođen gdje je to potrebno. Međutim, to nema utjecaja na zaključke do kojih se došlo u procjeni štete i uzročnosti.

               (81)

               U pogledu uvoza dotičnog proizvoda, trebalo bi naglasiti da nema posebnih carinskih oznaka kombinirane nomenklature za dotični proizvod. Nadalje, oznake kombinirane nomenklature po kojima se dotični proizvod može prijaviti carinskim tijelima uključuje druge proizvode pored dotičnog proizvoda.

               (82)

               Za uvoz mješavina bioetanola, provjereni odgovori nepovezanih uvoznika na upitnik su pokazali da se većina uvoza prijavljivala pri carini pod oznakom TARIC 3824909799. Međutim, obujam uvoza ne može se dobiti izravno od Eurostata jer ta oznaka TARIC uključuje različite kemijske proizvode pored dotičnog proizvoda.

               (83)

               U pogledu uvoza prijavljenog pod oznakama kombinirane nomenklature 2207 10 00 i 2207 20 00, nije bilo moguće razlikovati dotični proizvod i ostale proizvode na koje se ne odnosi ispitni postupak zbog nedostatka dovoljno informacija u pogledu uvezenog proizvoda.

               (84)

               Stoga, u nedostatku potpunih podataka o uvozu u Eurostatu, odlučeno je koristiti također druge izvore informacija za potrebe utvrđivanja uvoza dotičnog proizvoda na tržište Unije.

               (85)

               Radi dobivanja najbolje procjene uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz SAD-a, smatralo se da je najpouzdanija osnova statistika Komisije SAD-a za međunarodnu trgovinu (ITC). Prijavljeni obujam izvoza odgovara tarifnim oznakama SAD-a 22071060 i 22072000.

               (86)

               Usvojen je razuman pristup radi procjene tog uvoza i sve količine koje je prijavila Komisija SAD-a za međunarodnu trgovinu uzete su u obzir za utvrđivanje uvoza SAD-a na tržište Unije.

               (87)

               Procjena uvoza u Uniju podrijetlom iz Brazila temeljila se na sljedećim izvorima informacija: izvješće koje je izdala Agencija za obnovljivo gorivo Ujedinjene Kraljevine za uvoz u Ujedinjenu Kraljevinu; izvaci baze podataka o carini pri uvozu koje su dali Nizozemska, Švedska i Finska i Eurostat. Za Nizozemsku, Švedsku i Finsku, obujam uvoza procijenjen je na temelju naziva uvoznika i izvoznika i opisa proizvoda kada je to dostupno. Radi procjene tog uvoza usvojen je konzervativni pristup. Sve prijavljene količine uzete su u obzir pri izračunu uvoza.

               (88)

               Konačno, Eurostat je također korišten za procjenu preostalog uvoza u Uniju za države članice koje nisu spomenute gore u uvodnoj izjavi 87. Primijenjena je prilagodba obujma uvoza na temelju postotka bioetanola korištenog kao gorivo u Uniji. Izvor te prilagodbe može se pronaći u zahtjevu. Taj je postotak dobiven od godišnje bilance etilnog alkohola koju objavljuje Europska komisija (12). Postotak bioetanola korištenog kao gorivo u Uniji bio je 54 % u 2008., 66 % u 2009. i 68 % u 2010. Za RIP, postotak iz 2010. korišten je za potrebe procjene odgovarajućeg uvoza obavljenog tijekom RIP-a.

               (89)

               Za procjenu uvoza drugog podrijetla, izvori korištenih informacija bili su Eurostat i izvaci baze podataka o carini pri uvozu koje su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska. Korištena je ista metodologija kao ona za utvrđivanje brazilskog uvoza.

               (90)

               U pogledu izračuna prosječne jedinične cijene CIF za uvoz iz SAD-a i Brazila, izvor informacija je izvadak baze podataka o carini pri uvozu koji su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska. A za SAD, korišteni su također podaci iz provjerenih upitnika nepovezanih uvoznika. Za SAD, prosječne cijene CIF za 2008. i 2009. procijenjene su na temelju prosječne cijene koje je prijavio ITC SAD-a za te godine, izraženo u odnosu prema prosječnoj jediničnoj cijeni CIF dobivenoj za 2010.

               (91)

               Razlike u zalihama utvrđene su na temelju informacija o industriji Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

               (92)

               Na temelju toga utvrđeno je da se potrošnja Unije razvijala na sljedeći način:

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RIP

                           Ukupna proizvodnja Unije (u tonama) (A)

                           2 153 118

                           2 797 948

                           3 274 665

                           3 389 503

                           Ukupni uvoz iz trećih zemalja, uključujući dotičnu zemlju (u tonama) (B)

                           1 252 705

                           1 130 703

                           859 605

                           1 031 226

                           Ukupni uvoz industrije Unije u ne-EU zemlje (u tonama) (C)

                           26 263

                           41 023

                           53 085

                           59 633

                           Razlike u zalihama (13) (u tonama) (C)

                           0

                           4 730

                           –8 415

                           –5 458

                           Potrošnja Unije (u tonama)

                           3 379 559

                           3 882 897

                           4 089 600

                           4 366 554

                           Indeks: 2008. = 100

                           100

                           115

                           121

                           129

                                          Izvor:

                                       (A) izvješće o tržištu, (B) Eurostat, Komisija SAD-a za međunarodnu trgovinu, Agencija za obnovljiva goriva Ujedinjene Kraljevine i baza podataka o carini pri uvozu koju su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska; (C) zahtjev, odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik, informacije o industriji Unije u zahtjevu.

               (93)

               Potrošnja Unije značajno se povećala za 29 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje je potaknula provedba Direktive o obnovljivoj energiji (RED) u državama članicama koje su uspostavile ciljeve rasta za potrošnju obnovljive energije.

         4.3.   Uvoz u Uniju iz dotične zemlje

   4.3.1.   Obujam, tržišni udio i cijena uvoza iz dotične zemlje

               (94)

               U pogledu obujma, tržišnog udjela i cijena, uvoz u Uniju iz SAD-a razvijao se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RIP

                           Obujam uvoza iz SAD-a (u tonama) (A)

                           63 406

                           53 332

                           348 868

                           686 185

                           Indeks: 2008. = 100

                           100

                           84

                           550

                           1 082

                           Tržišni udio (%)

                           1,9

                           1,4

                           8,5

                           15,7

                           Indeks: 2008. = 100

                           100

                           73

                           454

                           837

                           Prosječna cijena u eurima po toni (B)

                           590,6

                           552,5

                           542,5

                           626,7

                           Indeks: 2008. = 100

                           100

                           94

                           92

                           106

                                          Izvor:

                                       (A) obujam izvoza koji je prijavila Komisija SAD-a za međunarodnu trgovinu, (B) baza podataka o carinama pri uvozu koju su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska te provjereni odgovor nepovezanog uvoznika na upitnik.

               (95)

               Uvoz iz SAD-a se značajno povećao, u pogledu obujma, s 63 406 tona na 686 185 tona tijekom razmatranog razdoblja. Slično tomu, tržišni udio izvoznika iz SAD-a u Uniju značajno se povećao s 1,9 % na 15,7 % tijekom tog razdoblja.

               (96)

               Iako su se prosječne uvozne cijene iz SAD-a povećale za 6 % tijekom razmatranog razdoblja, cijene koje su naplaćivali izvoznici iz SAD-a bile su stalno niže od prosječnih cijena proizvođača iz Unije kako je objašnjeno dolje u uvodnoj izjavi 117. To sustavno sniženje cijena koju su provodili izvoznici iz SAD-a objašnjava značajno povećanje tržišnog udjela koje su ostvarili tijekom razmatranog razdoblja.

         4.3.2.   Sniženje cijena uvoza iz dotične zemlje

               (97)

               Za potrebe utvrđivanja sniženja cijena tijekom RIP-a, ponderirani prosjek prodajnih cijena po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređen je s odgovarajućim ponderiranim prosjekom cijena po vrsti proizvoda za uvoz od izvoznika iz SAD-a prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi CIF. Radi omogućivanja poštene usporedbe cijena, na cijenu iz SAD-a primijenjene su odgovarajuće prilagodbe za postojeće carinske pristojbe i troškove nakon uvoza.

               (98)

               Rezultati te usporedbe, izraženi kao postotak prodajnih cijena proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka, pokazali su postojano sniženje cijena od u prosjeku 5,6 %. To sniženje cijena ukazuje na cjenovni pritisak koji je izvršio uvoz iz dotične zemlje na tržište Unije, posebno tijekom RIP-a.

         4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

   4.4.1.   Uvodne napomene

               (99)

               U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja za ocjenu stanja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

               (100)

               Analiza štete u pogledu makroekonomskih podataka poput proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, iskorištenosti kapaciteta, obujma prodaje, tržišnog udjela, rasta, zaliha, zaposlenosti, produktivnosti i veličine dampinške marže temelji se na podacima ePURE o industriji Unije kao cjeline.

               (101)

               Analiza štete u pogledu mikroekonomskih podataka poput cijena, profitabilnosti, novčanog toka, ulaganja, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala, plaća i zaliha provedena je na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku putem provjerenih odgovora na upitnik.

               (102)

               Industrija bioetanola je još uvijek u početnoj fazi u Uniji. Trgovačka društva su nedavno uložila u nove proizvodne pogone ili su proširila postojeće kapacitete radi zadovoljavanja rastuće potražnje u Uniji. Činjenica što su novi proizvođači pokrenuli proizvodnju tijekom razmatranog razdoblja dovela je do pozitivnog razvoja pokazatelja poput proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, obujma prodaje i zaposlenosti.

               (103)

               Ispitni postupak je također pokazao da ova vrsta industrije treba određeno vrijeme, od dvije do tri godine od pokretanja, za dostizanje normalnih razina proizvodnje.

         4.4.2.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Obujam proizvodnje (u tonama)

               2 153 118

               2 797 948

               3 274 665

               3 389 503

               Indeks: 2008.=100

               100

               130

               152

               157

               Proizvodni kapacitet (u tonama)

               3 443 766

               3 992 640

               4 670 076

               4 734 915

               Indeks: 2008.=100

               100

               116

               136

               137

               Iskorištenost kapaciteta (%)

               63

               70

               70

               72

               Indeks: 2008.=100

               100

               112

               112

               114

                              Izvor:

                           temeljeno na podacima industrije Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

               (104)

               Kao posljedica RED-a, proizvodnja Unije porasla je značajno u razmatranom razdoblju, za oko 57 %. Od 2008. do 2010. proizvodnja Unije povećala se za 36 %, ali se naknadno stopa rasta značajno usporila i bila je samo 3,5 % u RIP-u, u usporedbi s 2010.

               (105)

               Proizvodni kapacitet se povećao za 37 % tijekom razmatranog razdoblja i slijedio je sličan obrazac kao i proizvodnja.

               (106)

               Iskorištenost kapaciteta se povećala za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, a to povećanje se ostvarilo na početku razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir fazu pokretanja poslovanja određenih proizvođača u Uniji u 2009., očekivalo se da će se iskorištenost kapaciteta dalje povećavati jer proizvođači obično trebaju od dvije do tri godine od pokretanja proizvodnje do dostizanja normalnih razina proizvodnje, kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 103. Međutim, to nije bio slučaj.

               (107)

               Ispitni postupak je stoga potvrdio da je nekoliko trgovačkih društava u EU pokrenulo poslovanje u početku ili tijekom razmatranog razdoblja zbog očekivane objave RED-a. To je dovelo do pozitivnih razvoja naročito gore navedenih čimbenika štete, posebno u razdoblju do 2010. Ali stanje na tržištu Uniju promijenilo se istodobno kad je došlo do naglog povećanja dampinškog uvoza iz SAD-a u 2010. i rast aktivnosti očekivan tijekom RIP-a nije se ostvario.

         4.4.3.   Obujam prodaje i tržišni udio

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Obujam prodaje (u tonama)

               2 035 367

               2 650 526

               3 117 410

               3 229 326

               Indeks: 2008.=100

               100

               130

               152

               159

               Tržišni udio (%)

               60,2

               68,3

               76,2

               74,0

               Indeks: 2008.=100

               100

               113

               126

               122

                              Izvor:

                           temeljeno na podacima industrije Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva

               (108)

               Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 59 %, a tijekom razmatranog razdoblja stečeno je 13,8 postotnih bodova tržišnog udjela. Obujam prodaje rastao je stabilno između 2008. i 2010., ali između 2010. i RIP-a obujam prodaje rastao je manje od potrošnje koja se povećala za 6,8 % u tom razdoblju.

               (109)

               Slično tomu, tržišni udio industrije Unije povećao se do 2010., ali se potom smanjio tijekom RIP-a. U razdoblju između 2010. i RIP-a, dok je uvoz iz SAD-a gotovo udvostručio svoj tržišni udio, stekavši 7,2 postotnih bodova, industrija Unije je izgubila 2,2 postotna bodova.

         4.4.4.   Rast

               (110)

               Potrošnja Unije povećala se značajno tijekom razmatranog razdoblja, za 29,2 %. Iako su se obujam prodaje i tržišni udio također povećali tijekom ovog razdoblja, industrija Unije nije od tog rasta imala u potpunosti koristi u potrošnji, naročito od 2010. Od 2010. do RIP-a rast obujma prodaje industrije Unije se usporio, a tržišni udio se smanjio u usporedbi s prethodnim godinama.

               (111)

               Neke su stranke tvrdile da obrazac rasta koji pokazuju određeni pokazatelji tijekom razmatranog razdoblja ne odražavaju situaciju oštećene industrije. Međutim, kako je objašnjeno gore, ispitni postupak je pokazao da je usporenje rasta industrije Unije u 2010. i RIP-u bilo istodobno s naglim porastom dampinškog uvoza po niskoj cijeni iz SAD-a.

         4.4.5.   Zaposlenost i produktivnost

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Broj zaposlenika

               2 331

               2 419

               2 523

               2 552

               Indeks: 2008.=100

               100

               104

               108

               109

               Produktivnost
               (jedinica po zaposleniku)

               924

               1 157

               1 298

               1 328

               Indeks: 2008.=100

               100

               125

               141

               144

                              Izvor:

                           temeljeno na podacima industrije Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva

               (112)

               Zaposlenost se povećala za 9 % u razmatranom razdoblju. Točnije, porasla je za 8 % od 2008. do 2010., ali se povećala samo neznatno za 1 % tijekom RIP-a. Ovo kretanje odražava kretanje kapaciteta i proizvodnje u Uniji.

               (113)

               Produktivnost radne snage industrije Unije mjerena je kao proizvodnja po zaposlenoj osobi u jednoj godini. Ona se značajno povećala tijekom razmatranog razdoblja za 44 %, odražavajući učinak učenja i povećanje učinkovitosti tijekom i nakon faze pokretanja poslovanja.

         4.4.6.   Visina stvarne dampinške marže

               (114)

               S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz dotične zemlje, učinak stvarnih marži dampinga utvrđenih tijekom RIP-a na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.

         4.4.7.   Oporavak od učinaka prošlog dampinga

               (115)

               Ovo pitanje nije relevantno u ovom slučaju zbog nedostatka učinaka prošlog dampinga.

         4.4.8.   Prosječne jedinične cijene industrije Unije

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Jedinična cijena (u eurima)

               702,59

               634,88

               657,41

               768,59

               Indeks: 2008.=100

               100

               90

               94

               109

                              Izvor:

                           odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.

               (116)

               Cijene industrije Unije povećale su se ukupno za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Smanjile su se u 2009. u usporedbi s 2008., ali su se onda stabilno povećavale do kraja RIP-a. Međutim, ispitni postupak je pokazao da povećanja cijena nisu bila dovoljna za omogućivanje industriji Unije pokrivanja svojih troškova. Razlika između prodajnih cijena i troškova dodatno se povećala naročito tijekom RIP-a. Ta situacija je istovremena s povećanom prisutnošću dampinškog uvoza iz SAD-a po niskoj cijeni na tržište Unije.

               (117)

               Ispitni postupak je pokazao da su cijene industrije Unije ostale više (do 23 %) od cijena dampinškog uvoza iz SAD-a tijekom razmatranog razdoblja.

         4.4.9.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Neto dobit prije oporezivanja (u eurima)

               –33 305 225

               1 343 823

               –33 932 738

               –82 070 168

               Indeks: 2008. = - 100

               – 100

               4

               – 102

               – 246

               Profitabilnost prodaje Unije (% neto prodaje)

               –11,65

               0,33

               –5,72

               –9,74

               Indeks: 2008. = - 100

               – 100

               3

               –49

               –84

               Novčani tok (u eurima)

               –2 528 061

               34 783 260

               48 733 697

               36 832 646

               Indeks: 2008. = - 100

               – 100

               1 376

               1 928

               1 457

               Novčani tok u % prodaje Unije nepovezanim strankama

               –0,9

               8,7

               8,2

               4,4

               Indeks: 2008. = - 100

               – 100

               980

               930

               494

               Ulaganja (u eurima)

               330 441 830

               86 279 988

               38 710 739

               23 018 175

               Indeks: 2008.=100

               100

               26

               12

               7

               Povrat ulaganja (%)

               –10

               2

               –88

               – 357

               Indeks: 2008. = - 100

               – 100

               15

               – 870

               –3 538

                              Izvor:

                           odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku

               (118)

               Profitabilnost industrije Unije utvrđena je i u apsolutnim iznosima (neto dobit prije oporezivanja) i izražavajući neto dobit prije oporezivanja kao postotak prometa istovjetnim proizvodom. Profitabilnost industrije Unije bila je negativna tijekom razmatranog razdoblja uz izuzetak 2009., kada su trgovačka društva u uzorku uspjela biti na pragu isplativosti.

               (119)

               Povrat ulaganja slijedio je slični obrazac, ostajući prilično iza povrata nužnih industriji Unije za preživljavanje.

               (120)

               Novčani tok je bio negativan u 2008. i popravio se u 2009. i 2010. Međutim, tijekom RIP-a se novčani tok ponovno počeo smanjivati, odražavajući pogoršanje sposobnosti industrije Unije za samofinanciranje svojih aktivnosti.

               (121)

               Razvoj profitabilnosti, novčanog toka i povrata ulaganja tijekom razmatranog razdoblja ograničilo je industriju Unije u ulaganju u svoje aktivnosti i narušilo njezin razvoj, što se jasno očituje u smanjenju ulaganja od 93 % tijekom ovog razdoblja.

         4.4.10.   Plaće

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Plaće (u eurima)

               45 066 253

               57 253 228

               68 711 959

               76 030 008

               Prosječni troškovi rada po zaposleniku (u eurima)

               75 691

               81 233

               88 638

               99 646

               Indeks: 2008.=100

               100

               107

               117

               132

                              Izvor:

                           odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku

               (122)

               Plaće su se povećale za 32 % tijekom razmatranog razdoblja, odražavajući povećanja produktivnosti zaposlenika.

         4.4.11.   Zalihe

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Završne zalihe (u tonama)

               34 585

               24 022

               38 649

               31 408

               Indeks: 2008.=100

               100

               69

               112

               91

               Zalihe u odnosu na proizvodnju (%)

               8,3

               3,5

               3,8

               2,5

                              Izvor:

                           odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku

               (123)

               Razine zaliha blago su se smanjile tijekom razmatranog razdoblja.

         4.5.   Zaključak o šteti

               (124)

               Ispitni postupak je pokazao da se nagli porast dampinškog uvoza po niskoj cijeni na tržište Unije dogodio u 2010. i posebno tijekom RIP-a. U tom razdoblju određeni pokazatelji štete koji se odnose na gospodarsko stanje industrije Unije popravili su se, ali rast nije bio u skladu s povećanjem potrošnje tijekom razmatranog razdoblja te poboljšanja stoga nisu bila dovoljna industriji Unije za razvoj svojih aktivnosti.

               (125)

               Kao što je uobičajeno u novoj i rastućoj aktivnosti, određeni pokazatelji, poput obujma prodaje, proizvodnje te iskorištenosti kapaciteta pokazali su pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. To se objašnjava činjenicom što su novi proizvođači u Uniji ušli na tržište u tom razdoblju. Ipak, ispitni postupak je pokazao da stanje na tržištu Unije, od 2010. kada se dogodio nagli porast uvoza po niskoj cijeni, nije dopustio proizvođačima iz Unije dostizanje dovoljne razine aktivnosti i cijena radi razvoja i održavanja važnih ulaganja izvršenih u razmatranom razdoblju.

               (126)

               Utvrđeno je da je uvoz po niskoj cijeni stalno snižavao cijene industrije Unije. Razina cijena nije dopuštala industriji pokrivanje troškova i ostvarenje novčanog toka i dobiti, koji su nužni za razvoj aktivnosti.

               (127)

               Doista, pokazatelji štete koji se odnose na financijsku uspješnost industrije Unije, poput profitabilnosti, novčanog toka i povrata ulaganja pogoršali su se ili ostali daleko ispod uobičajene razine. To je ozbiljno utjecalo na sposobnost industrije Unije za prikupljanje kapitala i daljnje ulaganje u svoje aktivnosti.

               (128)

               Na temelju gore navedenog, smatralo se da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         5.   UZROČNOST

   5.1.   Uvod

               (129)

               U skladu s člankom 3. stavcima 5. i 6. Osnovne antidampinške uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje uzrokovao štetu industriji Unije. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.

         5.2.   Učinak dampinškog uvoza

               (130)

               Kako je spomenuto gore, potrošnja Unije značajno je porasla tijekom razmatranog razdoblja, za 29,2 %. Međutim, dampinški uvoz iz dotične zemlje značajno se povećao u obujmu, tj. s 1,9 % udjela na tržištu Unije na početku razmatranog razdoblja na 15,7 % tijekom RIP-a. To je očigledno izvršilo pritisak na industriju Unije, posebno od 2010. do kraja RIP-a, kada se taj uvoz više nego udvostručio. Od 2010., a posebno tijekom RIP-a, veliki obujam uvoza po niskoj cijeni iz SAD-a bio je prisutan na tržištu Unije i snižavao cijene industrije Unije. To stanje nije dopuštalo industriji razvoj prema očekivanjima tijekom RIP-a.

               (131)

               Neke su stranke tvrdile da se stanje industrije Unije poboljšalo točno od 2010. do RIP-a, što se podudara s udvostručenjem uvoza iz SAD-a. Kako je objašnjeno gore u uvodnim izjavama 102. i 107., činjenica što je mnogo proizvođača iz Unije počelo ulaziti na tržište tijekom razmatranog razdoblja dovela je do pozitivnih kretanja određenih čimbenika štete, poput proizvodnje i obujma prodaje. Međutim, industrija Unije je izgubila tržišni udio u RIP-u u usporedbi s 2010., dok je u isto vrijeme tržište Unije iskusilo najveće povećanje dampinškog uvoza iz SAD-a. Postojanje sniženja cijena i cjenovnog pritiska dovelo je do pogoršanja općeg financijskog stanja, posebno profitabilnosti, industrije Unije.

               (132)

               Uvoz po niskoj cijeni je tako imao značajnu ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.

         5.3.   Učinak ostalih čimbenika

               (133)

               Sljedeći poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se sva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu: uvoz iz drugih zemalja, realizacija izvoza industrije Unije, učinak gospodarske krize i drugi čimbenici poput promjena cijena sirovina, razvoj potražnje i navodni unutarnji problemi trgovačkih društava industrije Unije.

         5.3.1.   Uvoz iz ostalih zemalja (Brazil)

               (134)

               Prema dostupnim informacijama, osim Brazila, nije bilo druge zemlje koja je izvozila dotični proizvod u Uniju u značajnim količinama u razmatranom razdoblju. S obzirom na cijene, cijene uvoza iz Brazila ostale su daleko ispod cijena proizvođača u Uniji. Međutim, uvoz iz Brazila je jasno pokazao silazno kretanje obujma (- 81 %) i tržišnog udjela (- 25,8 %) tijekom razmatranog razdoblja. Posljedično, budući da je obujam uvoza smanjen na tako nisku razinu tijekom RIP-a, ne može se smatrati da je prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između uvoza po niskoj cijeni iz SAD-a i štete industriji Unije tijekom RIP-a.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RIP

                           Obujam uvoza podrijetlom iz Brazila (u tonama)

                           1 022 980

                           884 020

                           396 249

                           195 342

                           Indeks: 2008.=100

                           100

                           86

                           39

                           19

                           Tržišni udio uvoza iz Brazila (%)

                           30,3

                           22,8

                           9,7

                           4,5

                           Prosječna jedinična cijena CIF
                           (eura po toni uvoza)

                           560,8

                           496,2

                           580,8

                           622,4

                           Indeks: 2008.=100

                           100

                           88

                           104

                           111

                                          Izvor:

                                       Eurostat, Agencija UK-a za obnovljiva goriva, baza podataka o carinama pri uvozu koju su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska te zahtjev.

               (135)

               Stranke su tvrdile da je uvoz iz Brazila ostao iznad de minimis razine kroz razmatrano razdoblje te da se obavljao po dampinškim cijenama na tržištu Unije. Tvrdile su nadalje da je uvoz iz SAD-a samo zamijenio tržišni udio koji je izgubio brazilski uvoz. Prema tome se stoga uvoz iz SAD-a ne bi mogao smatrati uzrokom materijalne štete industriji Unije.

               (136)

               Kako je objašnjeno gore, brazilski uvoz se značajno smanjio u razmatranom razdoblju. Njegov tržišni udio se smanjio s 30,3 % na 4,5 % u vrijeme kada se potrošnja značajno povećala. Uzimajući u obzir razinu cijene brazilskih izvoznika na tržištu Unije, ne može se isključiti da je prisutnost brazilskog bioetanola u nekoj mjeri doprinijela šteti industrije Unije. Međutim, smatra se da se taj uvoz smanjio na takvu razinu tijekom RIP-a da se ne može smatrati glavnim uzrokom te štete. Doista, u razdoblju između 2010. i RIP-a, dok se uvoz iz Brazila smanjio za oko 200 000 tona, dampinški uvoz iz SAD-a se povećao za preko 330 000 tona. Stoga se smatra da prisutnost brazilskog bioetanola na tržištu Unije, naročito tijekom RIP-a, ne može biti takva da prekine utvrđenu uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz SAD-a i štetnog stanja industrije Unije u tom razdoblju.

         5.3.2.   Realizacija izvoza industrije Unije

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Obujam izvozne prodaje (u tonama)

               26 263

               41 023

               53 085

               59 633

                              Izvor:

                           zahtjev i odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku

               (137)

               Ispitni postupak je pokazao da je mali obujam bioetanola izvozila industrija Unije tijekom RIP-a po cijenama uvelike iznad onih na tržištu Unije. To je dovelo do zaključka da realizacija izvoza nije čimbenik koji je prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz dotične zemlje.

         5.3.3.   Utjecaj gospodarske krize

               (138)

               Za gospodarsku krizu nije utvrđeno da je imala negativni utjecaj na industriju Unije. Potrošnja bioetanola u Uniji pokazala je svoje najveće povećanje u 2009., godini za koju se općenito smatra da je najgora godina gospodarske krize. U istom razdoblju, proizvodnja i prodaja proizvođača u Uniji također se povećala.

               (139)

               Na temelju gore navedenog, smatra se da gospodarska kriza nije prekinula uzročno-posljedičnu vezu između uvoza po niskoj cijeni iz dotične zemlje i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

         5.3.4.   Ostali čimbenici

               (140)

               Stranke su također spomenule druge čimbenike koji su mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu, poput promjena cijena sirovina, razvoja potražnje koja je bila niža od očekivane, regulatornog okvira u Uniji koji je navodno protiv proizvođača u Uniji i određenih navodnih unutarnjih problema proizvođača u Uniji.

               (141)

               U pogledu promjena cijena sirovina, i za cijene kukuruza i za cijene pšenice je utvrđeno da su bile promjenjive tijekom razmatranog razdoblja. Ispitni postupak je, međutim, pokazao da većina proizvođača osigurava taj rizik kroz posebne mehanizme određivanja cijena sa svojim dobavljačima ili kroz financijska tržišta. Stoga, čak i ako su se cijene sirovina razlikovale naročito od 2008. do 2010., kada je cijena kukuruza bila niža od cijene pšenice, cijene sirovina u drugoj polovici RIP-a su bile više ili manje jednake. To ukazuje na to da se svaka cjenovna razlika smanjuje na najmanju mjeru i nije trajne naravi.

               (142)

               Neke su stranke tvrdile da je provedba RED-a u državama članicama bila prespora i da je potrošnja zaostajala za ciljevima utvrđenim u navedenoj Direktivi. Ali, čak i ako početni ciljevi nisu bili u potpunosti ostvareni unutar razmatranog razdoblja, činjenica što je potrošnja porasla značajno, točnije za 29,2 %, u tom razdoblju je pozitivni čimbenik koji se ne može zanemariti u analizi. U svakom slučaju, navodna spora provedba RED-a ne može opravdati prisutnost velikog obujma dampinškog uvoza po niskoj cijeni na tržištu Unije koji snižava cijene industrije Unije i uzrokuje štetu toj industriji. Stoga se tvrdnja odbacuje.

               (143)

               Stranke su također tvrdile da sama industrija Unije nije mogla zadovoljiti potražnju u Uniji zbog regulatorne nesigurnosti i da je sustav certificiranja vrlo spor i stoga smanjuje koristi za certificirane proizvođače u Uniji. Neke su stranke konačno tvrdile da činjenica što su mnogi proizvođači u Uniji imali unutarnje probleme tijekom razmatranog razdoblja objašnjava svu štetu koju su pretrpjeli. Te tvrdnje, međutim, nisu bile potkrijepljene i ispitni postupak nije potvrdio da su te tvrdnje utemeljene. Svejedno, trebalo bi naglasiti da je ispitni postupak pokazao da svaku navodnu nisku razinu proizvodnje Unije opravdava uglavnom niska razina prodajnih cijena na tržištu Unije koje je uvelike bilo pogođeno naglim porastom dampinškog uvoza po niskoj cijeni iz SAD-a koji je snižavao cijene proizvođača u Uniji, posebno tijekom RIP-a. Činilo se da proizvođači iz EU nisu imali drugog izbora nego prekinuti proizvodnju jer im cijene nisu omogućivale niti pokrivanje troškova sirovina posebno tijekom RIP-a. Stoga, gore navedene nepotkrijepljene tvrdnje nisu takve da bi prekinule uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja industrije Unije tijekom RIP-a.

               (144)

               Stoga se zaključuje da svi gore navedeni čimbenici nisu mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz SAD-a.

               (145)

               Stranke su konačno spomenule činjenicu da je tijekom RIP-a značajan broj uvoza prijavljen pod tarifnim brojem KN 3824, koji ima nisku carinsku pristojbu. Nakon kraja RIP-a razina odgovarajućih carinskih pristojba se podignula. Stranke smatraju da je štetu uzrokovala niska carinska pristojba, a ne damping. U tom smislu, dovoljno je reći da se carinske pristojbe mogu promijeniti u bilo kojem trenutku te da stoga taj argument ne može dovesti u pitanje prisutnost štete tijekom razdoblja ispitnog postupka.

         5.4.   Zaključak o uzročnosti

               (146)

               Gornja analiza je pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udio uvoza po niskoj cijeni podrijetlom iz dotične zemlje tijekom razmatranog razdoblja. Uz to, utvrđeno je da su cijene tog uvoza bile ispod cijena koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije.

               (147)

               To povećanje obujma i tržišnog udjela uvoza po niskoj cijeni iz dotične zemlje podudaralo se s općim i neprestanim povećanjem potrošnje u Uniji i također s negativnim rezultatima industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Izvoznici iz dotične zemlje uspjeli su povećati svoj tržišni udio sustavnim snižavanjem cijena industrije Unije. U isto vrijeme, industrija Unije nije uspjela dosegnuti stabilne pozitivne razine profitabilnosti unatoč povećanju svoje aktivnosti.

               (148)

               Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici naočigled nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotične zemlje i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

               (149)

               Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, zaključilo se da je dampinški uvoz iz SAD-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         6.   INTERES UNIJE

   6.1.   Uvodna napomena

               (150)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitalo se postoje li, unatoč zaključku o šteti koju je prouzročio dampinški uvoz iz dotične zemlje, uvjerljivi razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje antidampinških mjera nije bilo u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.

         6.2.   Interes industrije Unije

               (151)

               Ispitni postupak je pokazao da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz SAD-a. U nedostatku mjera za ispravak učinaka tog uvoza koji narušavaju trgovinu, daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.

               (152)

               Očekuje se da će uvođenje antidampinških pristojba ponovno uspostaviti učinkovite trgovinske uvjete na tržištu Unije, omogućujući cijenama industrije Unije odražavanje troškova proizvodnje. Može se očekivati da bi uvođenje mjera također omogućilo industriji Unije povećanje obujma prodaje i na taj način stjecanje tržišnog udjela izgubljenog zbog prisutnosti dampinškog uvoza. To će zauzvrat imati daljnji pozitivni učinak na njezino financijsko stanje i profitabilnost.

               (153)

               Stoga je zaključeno da uvođenje antidampinških mjera na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz SAD-a ne bi bilo protivno interesu industrije Unije.

         6.3.   Interes uvoznikâ

               (154)

               Dva trgovačka društva su poslala odgovore na upitnik namijenjen nepovezanim uvoznicima u Uniji. Posjeti radi provjere obavljeni su u prostorima tih uvoznika koji surađuju. Za oba posjećena trgovačka društva, poslovanje s bioetanolom čini samo mali dio njihovog ukupnog prometa (manje od 5 %). Pored toga, oba su navela da bi mogli prenijeti svako povećanje cijena na svoje kupce, korisnike.

               (155)

               Na temelju dostupnih informacija zaključeno je da uvođenje mjera ne bi imalo značajan negativni učinak na uvoznike.

         6.4.   Interes korisnikâ

               (156)

               Četiri trgovačka društva su poslala odgovore na upitnik namijenjen korisnicima u Uniji. Posjeti radi provjere obavljeni su u prostorima jednoga od njih.

               (157)

               Za posjećeno trgovačko društvo, poslovanje s bioetanolom predstavlja mali dio njegovog prometa, manje od 5 %. Trgovačko društvo je napravilo procjenu učinka u pogledu mješavine E5 i izračunalo da bi pristojba od 100 eura po kubičnom metru imala za posljedicu povećanje cijene za 0,005 eura po litri na crpki.

               (158)

               U pogledu ostalih triju korisnika, na temelju podataka sadržanih u njihovim odgovorima na upitnik, očito je da bi učinak također bio ograničen. Za jedno trgovačko društvo, obujam koji se nabavlja iz dotične zemlje je prilično ograničen i uvođenje antidampinških pristojba bi doveo samo do minimalnog učinka na njegovu profitabilnost.

               (159)

               Ostala dva korisnika koja surađuju su povezana i izjavila su da se svako uvođenje antidampinških pristojba može prenijeti na njihove kupce. Također su dali do znanja da imaju dovoljno izbora u izvorima opskrbe i da ne ovise o uvozu iz SAD-a.

               (160)

               Stranke su tvrdile da nema dovoljno kapaciteta u Uniji za zadovoljenje ukupne potražnje te da će Unija trebati uvoziti radi osiguranja svojih potreba za bioetanolom. Provjereni podaci o kapacitetu pokazuju da je u Uniji postojao neiskorišteni kapacitet, s obzirom posebno na nisku razinu prodajnih cijena. Posljedično, proizvođači iz Unije bi mogli povećati svoju proizvodnju radi zadovoljenja rastuće potražnje, naročito kada se trgovinski poremećaji uklone s tržišta. Nadalje, očekuje se da će se izgraditi novi pogoni te da će početi raditi u bliskoj budućnosti, smanjujući tako svaki navodni rizik nestašice u Uniji.

               (161)

               S obzirom na gore navedeno, zaključeno je da učinak antidampinških mjera na uvoz bioetanola iz SAD-a ne bi imao značajan negativni učinak na korisnike u Uniji.

         6.5.   Zaključak o interesu Unije

               (162)

               S obzirom na gore navedeno, zaključeno je da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, uglavnom ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja antidampinških mjera na uvoz bioetanola podrijetlom iz SAD-a.

         7.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

   7.1.   Razina uklanjanja štete

               (163)

               S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.

               (164)

               Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije, bez prekoračenja utvrđenih dampinških marža.

               (165)

               Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije pokrivanje troškova proizvodnje i ostvarivanje dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, tj. u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.

               (166)

               U ovom slučaju, s obzirom na razmatranja naročito gore u uvodnim izjavama 102. i 103., smatra se da bi se ciljana dobit industrije Unije trebala temeljiti na dobiti ostvarenoj kada je uvoz iz SAD-a bio zanemariv, tj. prosječnoj profitnoj marži prije oporezivanja jednog od proizvođača iz Unije u uzorku u 2008. i 2009., proizvođača koji u to vrijeme nije bio u fazi pokretanja poslovanja. Stoga se smatra da je marža od 6,8 % prometa razumna i da se može smatrati primjerenim minimumom kojeg je industrija Unije mogla očekivati pod uobičajenim trgovinskim uvjetima u izostanku štetnog dampinga tijekom RIP-a.

               (167)

               Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena izračunana je tako da su se prodajne cijene proizvođača u Uniji u uzorku prilagodile stvarnom gubitku, odnosno stvarnoj dobiti ostvarenoj tijekom RIP-a i dodala se profitna marža navedena gore u tekstu.

               (168)

               Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali iz SAD-a, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena, s neštetnom cijenom proizvoda koje su proizvođači iz Unije prodali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne vrijednosti CIF.

         7.2.   Oblik i razina pristojba

               (169)

               U svjetlu gore navedenog, smatra se da bi, u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, konačne antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda trebalo uvesti na razini marže dampinga i štete, ovisno koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe. Prema tome, sve stope pristojba trebalo bi na odgovarajući način odrediti na razini utvrđenih dampinških marža.

               (170)

               Predložene konačne antidampinške pristojbe iznose kako slijedi:

                           Dampinška marža

                           Marža štete

                           Konačna pristojba

                           Dampinška marža na području cijele zemlje (%)

                           9,5

                           31,1

                           9,5

               (171)

               S obzirom na činjenicu da će se antidampinška pristojba također primjenjivati na mješavine koje po obujmu sadrže više od 10 % (v/v) bioetanola, u razmjeru sa njihovim sadržajem bioetanola, radi učinkovite provedbe mjere od strane carinskih tijela država članica smatra se prikladnim odrediti pristojbu kao fiksni iznos na temelju sadržaja čistog bioetanola.

               (172)

               Stopa antidampinške pristojbe određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga, ona odražava stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka. Ta pristojba na razini cijele zemlje koja se primjenjuje na sva trgovačka društva primjenjiva je na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz SAD-a.

               (173)

               Iako se prvotno planiralo ograničenje trajanja mjera na 3 godine zbog percipiranih dinamičnih tržišnih razvoja u pogledu dotičnog proizvoda, to pitanje je ponovno ocijenjeno nakon komentara dobivenih od zainteresiranih stranaka. Podnositelji zahtjeva posebno su tvrdili da bi u ovoj fazi bilo prerano očekivati veliku promjenu u tržišnim obrascima jer bi prebacivanje na novu generaciju bioetanola moglo vrlo vjerojatno značajno vremenski trajati i ne bi se smjelo uzeti u obzir u trenutačnom prijedlogu. Također, bilo bi prerano pretpostaviti da bi ishod i učinak nekih od regulatornih prijedloga trenutačno raspravljanih bio za sve subjekte na tržištu. Nakon ispitivanja tih argumenata smatralo se da nije prikladno odstupiti od uobičajenog razdoblja važenja mjera kako je predviđeno u članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. To ne dovodi u pitanje mogućnost svake zainteresirane stranke traženja revizije ako bi to okolnosti opravdavale u skladu s člankom 11. stavkom 3.

         8.   EVIDENTIRANJE

               (174)

               Komisija je zaprimila zahtjeve od podnositelja zahtjeva za evidentiranjem uvoza bioetanola podrijetlom iz SAD-a. Prema članku 14. stavku 6. Osnovne uredbe, Komisija može, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, naložiti carinskim tijelima poduzimanje odgovarajućih mjera evidentiranja uvoza tako da se na te uvoze mjere mogu naknadno primijeniti od datuma evidencije. Na zahtjev industrije Unije, koji sadrži dostatne dokaze za opravdanje takvih mjera, uvoz može podlijegati evidentiranju. Podnositelj zahtjeva je tvrdio, budući da je evidentiranje uvedeno u istovremenom antisubvencijskom postupku na uvoz bioetanola podrijetlom iz SAD-a (14), da su takvi uvjeti automatski ispunjeni.

               (175)

               Međutim, trebalo bi istaknuti da je evidentiranje u istovremenom antisubvencijskom postupku uvedeno u potpuno drukčijem skupu okolnosti. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10. Uredbe (EU) br. 771/2012, unatoč pozitivnim nalazima subvencioniranja protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere i materijalne štete na taj način uzrokovane industriji Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, Komisija je odlučila da neće uvesti privremene kompenzacijske pristojbe jer je privremeno utvrđeno da je glavni program subvencioniranja na snazi tijekom razdoblja ispitnog postupka prestao, u smislu da nije više davao koristi u trenutku kada bi se uvele privremene mjere. Međutim, bilo je dokaza da bi SAD mogao ponovno uspostaviti glavni program subvencioniranja za koji je utvrđeno da se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere u nadolazećim mjesecima s povratnim učincima. U tom slučaju, Komisija je smatrala da bi imala pravo uvesti (i s vremenom naplatiti) privremene kompenzacijske pristojbe u trenutačnom ispitnom postupku. Stoga, radi očuvanja prava Europske unije u tim posebnim okolnostima, Komisija je odlučila naložiti carinskim tijelima evidentiranje uvoza. Taj posebni skup okolnosti se ne primjenjuje u trenutačnom antidampinškom postupku,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz bioetanola, koji se nekad navodi i kao „etanol za gorivo”, tj. etilni alkohol proizveden od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovoru o funkcioniranju Europske unije), denaturirani ili nedenaturirani, isključujući proizvode s udjelom vode većim od 0,3 % (m/m), mjereno u skladu s normom EN 15376, ali uključujući etilni alkohol proizveden od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije) sadržan u mješavinama s benzinom s udjelom etilnog alkohola većim od 10 % (v/v) namijenjen kao gorivo, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 i ex 3824 90 97 (oznake TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 i 3824909767), podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na proizvod opisan u stavku 1. iznosi 62,3 eura po toni neto. Antidampinška pristojba se primjenjuje u razmjeru, po težini, s ukupnim sadržajem čistog etilnog alkohola proizvedenog od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije) (sadržaj bioetanola).
   3.   Proizvodi opisani u stavku 1. izuzeti su od konačne antidampinške pristojbe ako se ne koriste kao gorivo. Izuzeće podliježe uvjetima utvrđenim u odgovarajućim propisima Europske unije u pogledu carinske provjere korištenja takve robe (vidjeti članke od 291. do 300. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93).
   4.   U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je stvarno plaćena ili se treba platiti razdijeljena pri utvrđivanju carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe (EEZ) br. 2454/93, iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju gore utvrđenog iznosa, smanjuje se za postotak koji odgovara razdjeljivanju cijene koja je stvarno plaćena ili se treba platiti.
   5.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 18. veljače 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         S. SHERLOCK

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL C 345, 25.11.2011., str. 7.

      (3)  SL C 345, 25.11.2011., str. 13.

      (4)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

      (5)  Vidjeti www.ethanol.org – RFS (Standard obnovljivog goriva) na temelju Zakona o energetskoj neovisnosti i sigurnosti iz 2007.

      (6)  Vidjeti Zakonik SAD-a o unutarnjim prihodima (IRC) – odjeljak 40(b)(4) točka E.

      (7)  Vidjeti www.ethanol.org — RFS (Standard obnovljivog goriva) na temelju Zakona o energetskoj neovisnosti i sigurnosti iz 2007.

      (8)  Ispitni postupak je pokazao da je za korištenje olakšice za mješavinu alkohola, kako je definirana u odjeljku 40(b)(3) IRC-a, u SAD-u dovoljno pomiješati čisti bioetanol već s 0,1 % benzina.

      (9)  Na primjer: (a) informacije koje je objavila Američka koalicija za etanol (ACE) na internetu; (b) Zakon o energetskoj politici (EPA) iz 2005., posebno P.L. 109-58; (c) Zakon o energetskoj neovisnosti i sigurnosti iz 2007. (P.L. 110-140, H.R.6) koji je izmijenio i povećao Standarde obnovljivog goriva (RFS) zahtijevajući korištenje 9 milijardi galona obnovljivog goriva u 2008. i 13,9 milijardi galona u 2011.; (d) informativne listove koje je izdalo Ministarstvo SAD-a za energiju na temelju mjera za čiste gradove itd.

      (10)  Uredba Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 253, 11.10.1993., str. 1.).

      (11)  Na primjer, Uredba Vijeća (EZ) br. 2961/95 o presulfatima u kojoj je navedeno da je kineski proizvod bio „istovjetan” kao onaj iz EU unatoč kvalitativnim razlikama u čistoći i udjelu željeza (SL L 308, 21.12.1995., str. 61., uvodna izjava 10.). Vidjeti također presudu Općeg suda u T-2/95, Industrie des Poudres Sphériques, gdje je Sud zauzeo stajalište da su „institucije mogle zakonito doći do zaključka da je kineski i ruski kalcij metal „istovjetan” kalciju metalu iz EU, unatoč razlikama u udjelu kisika, koje su proizvod iz EU činile neprikladnim za jednu posebnu primjenu, koja predstavlja 11 % potrošnje u EU (T-2/95 stavci 202.-221.)”. Ta točka nije osporena u žalbi (C-458/98 P).

      (12)  SL C 225, 18.9.2009., str. 13., SL C 176, 2.7.2010., str. 6., SL C 236, 12.8.2011., str. 16.

      (13)  Pretpostavlja se da nije bilo razlika u zalihama u 2008.

      (14)  Uredba Komisije (EU) br. 771/2012 (SL L 229, 24.8.2012., str. 20.).