title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 60/2012 od 16. siječnja 2012. o prekidu parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz ferosilicija podrijetlom, između ostalog, iz Rusije

text:
               11/Sv. 118

               HR

               Službeni list Europske unije

               174

         32012R0060

               L 022/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 60/2012
   od 16. siječnja 2012.
   o prekidu parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz ferosilicija podrijetlom, između ostalog, iz Rusije
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 3.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

   1.1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 172/2008 (2) („Izvorna uredba”) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz ferosilicija podrijetlom, između ostalog, iz Rusije. Mjere se sastoje od pristojbe ad valorem u visini od 17,8 % do 22,7 %. Na ispitni postupak koji je doveo do ove Uredbe upućuje se kao na „izvorni ispitni postupak”.

         1.2.   Zahtjev za reviziju

               (2)

               Europska komisija („Komisija”) je 30. studenoga 2009. primila zahtjev za parcijalnom privremenom revizijom prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe („privremena revizija”). Zahtjev je podnio proizvođač izvoznik iz Rusije, Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant i njegovo povezano društvo Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (dalje u tekstu zajednički nazvani „podnositelj zahtjeva”), a opseg primjene mu je ograničen na ispitivanje dampinga u mjeri u kojoj se odnosi na podnositelja zahtjeva. Stopa antidampinške pristojbe primjenjiva na podnositelja zahtjeva je 22,7 %, na temelju dampinške marže podnositelja zahtjeva.

               (3)

               U svom je zahtjevu podnositelj zahtjeva, u mjeri u kojoj se odnosi na podnositelja zahtjeva, tvrdio da su se okolnosti koje su dovele do uvođenja mjera promijenile i da su te promjene trajne prirode.

               (4)

               Podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze prima facie da daljnja primjena mjere na njezinoj trenutačnoj razini više nije potrebna kako bi se uklonio učinak dampinga. Na temelju podataka dostavljenih u zahtjevu, usporedba domaćih cijena podnositelja zahtjeva i njegovih izvoznih cijena u Uniju upućivala je na znatno nižu dampinšku maržu u odnosu na trenutačnu razinu mjere.

         1.3.   Pokretanje revizije

               (5)

               Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoji dovoljno dokaza za pokretanje privremene revizije, Komisija je odlučila pokrenuti parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, po opsegu ograničenu na ispitivanje dampinga u mjeri u kojoj se odnosi na podnositelja zahtjeva. Komisija je 27. listopada 2010. objavila obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije
                   (3) (obavijest o pokretanju postupka) te započela ispitni postupak.

         1.4.   Dotični proizvod i istovjetni proizvod

               (6)

               Dotični proizvod u sadašnjoj reviziji isti je kao i u početnom ispitnom postupku, odnosno ferosilicij, podrijetlom iz Rusije, trenutačno obuhvaćen oznakama KN 7202 21 00, 7202 29 10 i 7202 29 90.

               (7)

               Proizvod koji se proizvodi i prodaje u Rusiji i proizvod koji se izvozi u Uniju imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i istu svrhu te se stoga smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         1.5.   Dotične stranke

               (8)

               Komisija je o pokretanju privremene revizije službeno obavijestila industriju Unije, podnositelja zahtjeva i tijela zemlje izvoznice. Zainteresirane stranke imale su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu.

               (9)

               Komisija je podnositelju zahtjeva poslala upitnik i dobila odgovor u roku određenom u tu svrhu. Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga te je obavila posjete radi provjere u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:

                           —

                           Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („CHEM”), Chelyabinsk, Rusija,

                           —

                           Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („KF”), Kuznetsk, Rusija,

                     i

                           —

                           RFA International LP („RFAI”) in Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Nizozemska.

         1.6.   Razdoblje ispitnog postupka

               (10)

               Ispitni postupak obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2009. do 30. rujna 2010. (razdoblje revizije ispitnog postupka ili „RRIP”).

         2.   TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI

   2.1.   Uvod

               (11)

               Kao polazište se podsjeća da, na temelju sudske prakse sudova EU-a (4), kod ocjene potrebe za nastavljanjem postojećih mjera u okviru revizije na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe, institucije imaju veliku slobodu odlučivanja, koja uključuje mogućnost procjene politike cijena dotičnog izvoza. U tom smislu nadležne institucije moraju ispitati tvrdnje podnositelja zahtjeva u pogledu razloga zbog kojih su se dotične okolnosti trajno izmijenile te navodno opravdavaju smanjenje ili čak ukidanje pristojbe.

               (12)

               Podnositelj zahtjeva tvrdio je da bi izmijenjene okolnosti objektivno mogle biti trajne prirode te da bi se stoga razina mjera trebala smanjiti ili bi se mjere u cijelosti trebale staviti izvan snage u mjeri u kojoj se odnose na podnositelja zahtjeva, s obzirom da u bliskoj budućnosti nije vjerojatna ponovna pojava dampinškog uvoza, niti u omjerima usporedivima s razinama koje su utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka.

         2.2.   U pogledu pitanja je li podnositelj zahtjeva još uvijek primjenjivao damping na tržištu EU-a tijekom RRIP-a (5)

               (13)

               Prije podnošenja odgovora na različite argumente podnositelja zahtjeva o (navodno) trajnoj prirodi (navodno) izmijenjenih okolnosti, korisno je prije svega izložiti razmatranja institucija u pogledu pitanja je li podnositelj zahtjeva još uvijek primjenjivao damping na tržištu EU-a tijekom RRIP-a.

         2.2.1.   Uobičajena vrijednost

               (14)

               Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti najprije se utvrđivalo je li ukupan opseg domaće prodaje istovjetnog proizvoda trgovačkog društva nezavisnim kupcima reprezentativan u usporedbi s njegovim ukupnim opsegom izvoza u Uniju. U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, domaća se prodaja smatra reprezentativnom kada ukupni opseg domaće prodaje iznosi najmanje 5 % ukupnog opsega prodaje dotičnog proizvoda u Uniji. Utvrđeno je da je ukupna prodaja, po društvu, istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bila reprezentativna.

               (15)

               Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavalo dotično društvo na domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. osnovne Uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dovoljno reprezentativnom kada je ukupni opseg te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog opsega prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.

               (16)

               Također se ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom svakog razdoblja.

               (17)

               Za one vrste proizvoda kod kojih je po opsegu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to jesu li te prodaje bile profitabilne ili nisu.

               (18)

               Kada je opseg profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje od ukupnog opsega prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom svakog razdoblja.

               (19)

               Kako se domaće cijene dotične vrste proizvoda koju je prodavalo dotično društvo nisu mogle koristiti radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti, uobičajena vrijednost određena je u skladu s člankom 2. stavkom 3. osnovne Uredbe.

               (20)

               Prilikom određivanja uobičajene vrijednosti prema članku 2. stavku 3. osnovne Uredbe, iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljili su se, prema uvodnoj rečenici članka 2. stavka 6. osnovne Uredbe, tj. na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaju istovjetnog proizvoda trgovačkog društva u uobičajenom tijeku trgovine.

         2.2.2.   Izvozna cijena

               (21)

               Izvoz trgovačkog društva u Uniju vrši se putem švicarske podružnice povezanog društva RFAI koje je tijekom RRIP-a izvršilo sve uvozne radnje u vezi robe koja ulazi u slobodan promet u Uniju, odnosno radnje povezanog uvoznika.

               (22)

               Izvozna je cijena stoga izračunata u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne Uredbe, na temelju cijena po kojima su uvezeni proizvodi najprije ponovno prodani nezavisnom kupcu, prilagođenih za sve troškove, nastale između uvoza i ponovne prodaje, kao i za razumne marže za prodajne, opće i administrativne troškove („POA”) i za dobit. U tu svrhu, u nedostatku novih podataka od nezavisnih uvoznika u pogledu nastale dobiti, korištena je stopa dobiti primijenjena tijekom početnog ispitnog postupka, odnosno 6 %.

               (23)

               Podnositelj zahtjeva je tvrdio da bi se RFAI trebao smatrati dijelom jedinstvenog gospodarskog subjekta te da stoga kod utvrđivanja izvoznih cijena ne smije biti odbitaka u pogledu troškova POA i dobiti društva RFAI.

               (24)

               Ta se tvrdnja ne može prihvatiti zbog sljedećih razloga:

                           —

                           ta dva proizvođača izvoznika imaju vlastite odjele za izvoznu prodaju,

                           —

                           RFAI je izrazito uključen u međunarodne aktivnosti dotične grupe (podrška kupcima, logistika i raspored dostava, kupnja osnovnih sredstava i ključnih sirovina itd.),

                           —

                           švicarska podružnica društva RFAI obavlja sve funkcije koje uobičajeno obavlja povezani uvoznik u EU-u,

                           —

                           RFAI prodaje ferosilicij u svoje ime i za vlastiti račun nepovezanim kupcima u EU-u i drugdje,

                           —

                           RFAI ima kupoprodajni odnos s dva povezana ruska proizvođača, društvima KF i CHEM,

                           —

                           svako trgovačko društvo izrađuje vlastito financijsko izvješće i ne postoji konsolidirano financijsko izvješće, i

                           —

                           svako trgovačko društvo podnosi vlastitu poreznu prijavu odgovarajućim nadležnim tijelima.

                     U skladu s time, trebalo je odbaciti tvrdnju da ne bi trebalo biti odbitaka u pogledu troškova POA i dobiti kod izračuna izvozne cijene. Komentirati podnositelja zahtjeva u pogledu tog pitanja, u odgovoru na konačnu objavu, nalaze se u nastavku teksta (točka 2.3).

               (25)

               Podnositelj zahtjeva također je tvrdio da ne bi trebalo biti odbijanja antidampinških pristojba u pogledu izračuna izvozne cijene u skladu s člankom 11. stavkom 10. osnovne Uredbe, s obzirom da je pristojba valjano uključena u preprodajne cijene i naknadne prodajne cijene u Uniji. S obzirom na tu tvrdnju, ispitnim postupkom je utvrđeno da se ponderirani prosjek preprodajne cijene ferosilicija u Uniji povećao u usporedbi s cijenama u početnom ispitnom postupku i da su trenutačne preprodajne izvozne cijene uglavnom za više od 22,7 % iznad takvih cijena iz početnog ispitnog postupka. Stoga se može zaključiti da je antidampinška pristojba valjano uključena u preprodajne cijene podnositelja zahtjeva. Kao rezultat toga tvrdnja podnositelja zahtjeva je prihvaćena i, kod utvrđivanja izračunane izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne Uredbe, nije izvršeno odbijanje antidampinških pristojba.

         2.2.3.   Usporedba

               (26)

               Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe za troškove transporta, osiguranja, terminala i manipuliranja, kredita i provizija, kada je to bilo primjereno i opravdano, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe.

         2.2.4.   Dampinška marža

               (27)

               Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. osnovne Uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Rezultat je ukazao na prisutnost dampinga.

               (28)

               Da bi se izračunala dampinška marža, institucije su, kao i u početnom ispitnom postupku naglasile da su CHEM i KF usko povezani. Kao što je to bio slučaj i u početnom ispitnom postupku, i u skladu s uobičajenom praksom institucija, izračunata je jedinstvena dampinška marža za cijelu grupaciju. Pomoću metode korištene za te potrebe u konačnoj objavi, iznos dampinga izračunan je za svakog pojedinačnog proizvođača izvoznika prije utvrđivanja ponderirane prosječne stope dampinga za cijelu grupaciju. Treba naglasiti da je ta metodologija drukčija od metodologije primijenjene u početnom ispitnom postupku, kada je izračun dampinga izvršen objedinjavanjem svih odgovarajućih podataka vezanih uz domaću prodaju, troškove proizvodnje, profitabilnost i rezultate prodaje proizvodnih subjekata u Uniji. Podnositelj zahtjeva je tvrdio da bi primjena te metodologije bila suprotna članku 11. stavku 9. osnovne Uredbe. O tom će pitanju biti više govora dolje (točka 2.3).

         2.3.   Analiza reakcija na konačnu objavu u pogledu dampinške marže tijekom RRIP-a.

               (29)

               Podnositelj zahtjeva dostavio je nekoliko komentara o određenim aspektima izračuna kao što su trošak proizvodnje, POA, profitna marža, uobičajena vrijednost i prilagodbe. Svi komentari su uzeti u obzir i administrativne pogreške su, prema potrebi, ispravljene. Konačni su nalazi odgovarajuće promijenjeni.

               (30)

               Osim toga, podnositelj zahtjeva zatražio je da Komisija izrazi iznos dampinga na temelju vrijednosti CIF koju su samostalno izradili za potrebe ovog ispitnog postupka, time upućujući na članak 2. stavak 9. osnovne Uredbe. Tvrdnja se stoga temeljila na pojašnjenju da je cijena prijavljena carinskim tijelima transferna cijena, koja bi možda mogla biti ispravna cijena za potrebe carine, no ne i cijena koja bi se trebala koristiti kod izračunavanja dampinga u antidampinškom postupku. Ta tvrdnja se stoga mora odbaciti, jer se razlika između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti, tj. iznos dampinga, treba izraziti na istoj osnovi kao i ona koju naknadno koriste carinska tijela kako bi utvrdila moguću naplatu pristojba. Zapravo je to CIF vrijednost koju je podnositelj zahtjeva prijavio carinskim tijelima. Slijedom toga, u izračunima je korištena potonja vrijednost.

               (31)

               S obzirom na izračunavanje troškova proizvodnje, podnositelj zahtjeva doveo je u pitanje pristup Komisije vezan uz korištenje prosječne kupovne cijene glavnih troškovnih stavki od nepovezanog dobavljača, umjesto stvarno plaćene cijene povezanom dobavljaču s obzirom na istu troškovnu stavku kod izračuna uobičajene vrijednosti. Tu tvrdnju treba odbaciti, jer je cijena koju je naplatio povezani dobavljač znatno niža od cijene plaćene za istu sirovinu nezavisnom dobavljaču. Ta se cijena stoga ne može smatrati cijenom na ravnopravnoj osnovi. Slijedom toga se taj element troška mora prilagoditi.

               (32)

               Nakon objave, podnositelj zahtjeva tvrdio je da troškovi pakiranja nisu dosljedno uzeti u obzir pri usporedbi izvoznih cijena s uobičajenim vrijednostima. To je pitanje istraženo i administrativne pogreške su, prema potrebi, ispravljene.

               (33)

               Podnositelj zahtjeva ujedno je komentirao izuzimanje izvoza određene vrste proizvoda. Prodaja te vrste proizvoda u Uniji predstavljala je manje od 5 % prodaje podnositelja zahtjeva dotičnog proizvoda u Uniji tijekom RRIP-a. Ta tvrdnja se mora odbaciti s obzirom da na domaćem tržištu nije bilo nikakve prodaje te vrste proizvoda niti su dostavljeni detaljniji troškovi proizvodnje. Budući da je ta vrsta proizvoda izvezena u EU u manjem opsegu tijekom RRIP-a, nije se smatralo primjerenim osloniti se na izračunavanje uobičajene vrijednosti na temelju troškova proizvodnje ostalih vrsta proizvoda, vršeći time prilagodbe u pogledu razlika između proizvoda.

               (34)

               Osim toga i kako je prethodno objašnjeno, podnositelj zahtjeva je dostavio iscrpne komentare u svojoj reakciji na konačnu objavu, posebno u pogledu dvije važne točke s obzirom na izračunavanje dampinške marže, i to: i. pitanje čine li CHEM, KF i RFAI jedinstveni gospodarski subjekt (6) i ii. izračun pojedinačnog iznosa dampinga za CHEM s jedne strane i KF s druge strane (7).

               (35)

               S obzirom na prvu tvrdnju, a posebno s obzirom na točke koje je naglasio podnositelj zahtjeva u svojoj reakciji na konačnu objavu, uočeno je sljedeće.

               (36)

               Podnositelj zahtjeva ponovno je potvrdio svoj stav da su dva proizvođača izvoznika i povezani trgovac RFAI, u konačnici u vlasništvu i pod kontrolom istih korisnika te da stoga ne bi imao samostalnost i jednostavno pratio upute vlasnikâ podnositelja zahtjeva. Potvrdio je sve elemente navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi 24., no nije se složio sa spomenutom ocjenom institucija, s obzirom da nemaju potvrdu o tome jesu li su CHEM, KF i RFAI dijelovi jedinstvenog gospodarskog subjekta.

               (37)

               Institucije su odbacile komentare podnositelja zahtjeva. Prethodno navedeni kriteriji su, pogotovo ako se razmatraju u cjelini, dovoljno utemeljeni da bi opravdali odbacivanje tvrdnje podnositelja zahtjeva. Svi elementi gore navedeni u uvodnoj izjavi 24., ukazuju na strukturu grupacije u kojoj su sva društva posebni pravni subjekti u kojima KF i CHEM vrše cjelovite funkcije proizvođača izvoznika (tj. funkcije proizvodnje i izvoza), dok RFAI djeluje uglavnom kao povezani trgovac/uvoznik u EU-u.

               (38)

               U pogledu druge tvrdnje, u kontekstu ove revizije ispitnog postupka nije neophodno zauzeti konačno stajalište o ovom pitanju. To proizlazi iz kombinacije dvaju razloga. Prije svega, kada bi se ova tvrdnja prihvatila (uz prihvaćanje, gdje je primjereno, tvrdnji iz prethodne uvodne izjave 29.), svejedno bi podnositelj zahtjeva bio odgovoran za damping na tržištu EU-a, tijekom RRIP-a, po dampinškoj marži od oko 13 %. Zatim, kako je objašnjeno u nastavku, trenutačno u svakom slučaju nema dovoljno dokaza prema kojima bi se dampinška marža tijekom RRIP-a mogla smatrati trajnom.

               (39)

               U svojoj reakciji na konačnu objavu, industrija Unije tvrdila je da bi se, kao rezultat revizije ispitnog postupka, pristojba na proizvode podnositelja zahtjeva trebala povećati, jer je, pod pretpostavkom da će sve tvrdnje podnositelja zahtjeva biti odbijene, dampinška marža utvrđena tijekom RRIP-a bila viša od primjenjive pristojbe. Međutim, budući da, kako je objašnjeno u nastavku, nema dovoljno dokaza o trajnoj promjeni okolnosti, nema niti opravdanja za promjenu pristojbe, odnosno niti za njezino povećanje niti smanjenje.

         2.4.   Analiza pitanja postoji li trajna promjena okolnosti koja opravdava smanjenje ili ukidanje pristojbe

               (40)

               Ipak, usprkos prihvaćanju određenih tvrdnji podnositelja zahtjeva, kako je prethodno opisano, još uvijek se utvrđuje da je odgovoran za damping na tržištu EU-a tijekom RRIP-a, po dampinškoj marži od barem 13 %. Zatim, kako će biti objašnjeno u nastavku, trenutačno u svakom slučaju nema dovoljno dokaza prema kojima bi se dampinška marža tijekom RRIP-a mogla smatrati trajnom.

               (41)

               Podnositelj zahtjeva je svoje prosuđivanje o tome zašto postoji trajna promjena okolnosti temeljio na sljedećim točkama:

               (42)

               i. Prvo, podnositelj zahtjeva je naveo promjene u strukturi izvoza grupacije, što je, uz istraživanje novih rastućih tržišta, doprinijelo višim izvoznim cijenama ferosilicija na svim izvoznim tržištima, uključujući i EU, u usporedbi s cijenama tijekom početnog ispitnog postupka. Međutim, podnositelj zahtjeva nije dostavio nikakav valjano argumentiran dokaz kako bi pokazao vezu između nove organizacijske strukture, istraživanja novih rastućih tržišta i viših cijena na tržištu EU-a. Nalazi ispitnog postupka također nisu ukazali na takvu vezu. Naprotiv, iako su cijene izvoza bile jasno više u RRIP-u u usporedbi s cijenama zabilježenima tijekom razdoblja ispitnog postupka u okviru početnog ispitnog postupka, ipak su bile iznimno promjenjive. Na primjer, tijekom RRIP-a, razlika između najniže i najviše cijene transakcije najprodavanijeg modela na tržištu EU-a bila je 100 %. Slična promjenjivost mogla se primijetiti na domaćem tržištu, no kretanje cijena na tržištu EU-a nije bilo usporedivo s kretanjem cijena na domaćem tržištu. To također vrijedi i za 12-mjesečno razdoblje koje je prethodilo RRIP-u, koje je detaljno istraženo u okviru usporednog ispitnog postupka o povratu.Čini se, međutim, da su cijene izvozne prodaje slijedile globalne tržišne cijene.

               (43)

               Nakon objave, podnositelj zahtjeva koristio je slične argumente. Međutim, ponovno su dostavljeni nedovoljni dokazi. Stoga se zaključuje da trenutačno nema dovoljno dokaza o tome da su navedene povišene izvozne cijene podnositelja zahtjeva bilo što drugo nego posljedica prevladavajućih cijena na tržištu (posebno onih na tržištu EU-a) tijekom RRIP-a. Drugim riječima, nema dovoljno dokaza o tome da su promjene koje je izvršio podnositelj zahtjeva u svojoj organizacijskoj izvoznoj strukturi uzrok navedenih viših cijena, te se stoga može očekivati da će se zadržati na sličnim (ili višim) razinama i ubuduće. Osobito, protivno onome što navodi podnositelj zahtjeva, čak i pretpostavljajući da je grupacija postala učinkovitija zbog nove strukture, to ne znači da će ubuduće njezine izvozne cijene u EU biti visoke i da neće rezultirati dampingom.

               (44)

               ii. Drugo, podnositelj zahtjeva zatim je izjavio da su njegove izvozne cijene za druga tržišta u skladu s njegovim prodajnim cijenama u Uniji ili da su čak više od njih. Izvršena su znatna ulaganja da bi se bolje opskrbila ostala tržišta. Stoga smanjenje ili ukidanje antidampinških mjera u odnosu na podnositelja zahtjeva ne bi dalo poticaj povećanju izvoza u EU i/ili smanjenje njegovih cijena.

               (45)

               Međutim, ta tvrdnja ne može dovesti do uklanjanja ili smanjenja mjera na snazi. Podsjeća se da je, čak i prema izjavi samog podnositelja zahtjeva, tijekom RRIP-a još uvijek primjenjivao damping. Nadalje, podnositelj zahtjeva je i sam naglasio da EU ostaje jedno od njegovih tradicionalnih tržišta. To je potvrđeno činjenicom da je opseg koji je prodao podnositelj zahtjeva u EU-u još uvijek vrlo velik; ako se usporedi opseg prodaje s potrošnjom EU-a, tijekom RIP-a u okviru početnog ispitnog postupka (8) , oni bi predstavljali znatan tržišni udio (između 5 i 20 %, točni se iznosi ne mogu objaviti zbog povjerljivosti podataka).

               (46)

               Nakon objave podnositelj zahtjeva ponovno je naglasio svoj stav da će se nove tržišne mogućnosti javiti na drugim tržištima (Indija, Azija i Sjedinjene Države), a ne u EU-u. Međutim, podnositelj zahtjeva nije dostavio nikakve dostatne dokaze kako bi potkrijepio svoje tržišne strategije. Dampinška marža koja je još uvijek bila prisutna tijekom RRIP-a, nedostatak podataka o drugim tržištima i promjenjivost izvozne prodajne cijene na međunarodnom tržištu su elementi koji ne podržavaju tu tvrdnju koja se, stoga, mora odbaciti.

               (47)

               iii. Treće, po mišljenju podnositelja zahtjeva, rusko domaće tržište, s velikom proizvodnjom čelika, ostaje jedno od njegovih najvažnijih tržišta, a očekuje se da će potražnja za istovjetnim proizvodom u Rusiji rasti. Domaće i izvozne cijene ferosilicija također će rasti puno brže od troška proizvodnje. Podnositelj zahtjeva bi na taj način vjerojatno povećao prodaju na domaćem tržištu, a i zato jer bi, po mišljenju podnositelja zahtjeva, jedini preostali ruski proizvođač ferosilicija od nedavne promjene vlasništva proizvodio uglavnom za vlastitu potrošnju.

               (48)

               Čak i ako se pretpostavi da su sve ove tvrdnje istinite, još uvijek ostaje činjenica da je tijekom RRIP-a podnositelj zahtjeva primjenjivao damping uz značajnu maržu i po promjenjivim cijenama. Nadalje, kako je prethodno objašnjeno, opseg koji je prodao podnositelj zahtjeva u EU-u tijekom RRIP-a ne ukazuje na to da se odmakao od tog tržišta niti da namjerava tako postupiti u bliskoj budućnosti.

               (49)

               U svojim komentarima na objavu, podnositelj zahtjeva potvrdio je da je jedini mogući razlog koji je Komisija predstavila u objavi za poricanje važnosti povećane potražnje na domaćem tržištu značaj utvrđene dampinške marže. Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdi da Komisija, iako je priznala mnoge ključne točke u pogledu ruskog tržišta, ne povlači primjerene zaključke iz tih tvrdnji.

               (50)

               Te se tvrdnje moraju odbaciti. Prije svega, ne samo nalazi o dampingu, već i nalazi o opsegu govore protiv te tvrdnje. Nadalje, institucije napominju da Komisija nije utvrdila, niti su dostavljeni neovisni podaci koji bi potkrijepili tvrdnju da se očekuje da će potražnja za dotičnim proizvodom u Rusiji porasti i da bi izvozne cijene grupacije trebale rasti mnogo brže od troškova proizvodnje.

               (51)

               iv. Četvrto, podnositelj zahtjeva je istaknuo da su njegovi proizvodni pogoni ferosilicija u Rusiji radili punim kapacitetom godinama, da nije planirao povećati svoje cjelokupne proizvodne kapacitete ferosilicija u bliskoj budućnosti te da nije bilo naznaka koje bi ukazivale na suprotno.

               (52)

               Međutim, zabilježen je znatan oporavak kapaciteta nakon financijske krize 2009. i podnositelj zahtjeva je izvijestio o širenju kapaciteta za 10 do 20 % (zbog povjerljivosti podataka naveden je raspon) u usporedbi s razdobljem koje je prethodilo financijskoj krizi 2009.

               (53)

               Nakon objave, podnositelj zahtjeva tvrdio je da usporedba proizvodnih kapaciteta nakon RRIP-a s onima tijekom razmatranog razdoblja nije primjerena s obzirom da je podnositelj zahtjeva predvidio financijsku krizu 2009. te je stoga već smanjio proizvodne kapacitete. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti; širenje tih kapaciteta za 10 do 20 % može se primijetiti u usporedbi s 2007., no ne i 2009. kada su kapaciteti bili na najnižoj razini. Nadalje, financijska kriza 2009. nije još mogla utjecati na proizvodne kapacitete podnositelja zahtjeva 2007.

         2.5.   Zaključak: nedovoljni dokazi o trajnoj prirodi promijenjenih okolnosti

               (54)

               Analiza tvrdnji podnositelja zahtjeva u pogledu trajne prirode promijenjenih okolnosti, kako je gore sažeto, dovodi do zaključka da trenutačno nema dovoljno dokaza da su promijenjene okolnosti trajne prirode. Čini se vjerojatnim da će izvozne cijene podnositelja zahtjeva, pa stoga i dampinška marža, dalje varirati prateći, osobito, razvoj cijena na svjetskim tržištima. U mjeri u kojoj je podnositelj zahtjeva ukazao na određene promijenjene okolnosti, ne može se, stoga, smatrati da one prikazuju da je ponašanje podnositelja zahtjeva s obzirom na cijenu tijekom RRIP-a trajne prirode. Stoga se zaključuje da bi bilo preuranjeno i stoga neopravdano u ovom trenutku sniziti pristojbe.

         3.   PREUZIMANJE OBVEZA

               (55)

               Podnositelj zahtjeva je zajedno sa svojim povezanim uvoznikom ponudio preuzimanje obveze u vezi cijene u skladu s člankom 8. stavkom 1. osnovne Uredbe.

               (56)

               Ispitni postupak je potvrdio da je cijena proizvoda vrlo promjenjiva. Kako je već navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 42., utvrđeno je da su se prodajne cijene podnositelja zahtjeva u Uniji tijekom RRIP-a značajno mijenjale. Proizvod, stoga, nije primjeren za preuzimanje obveza u vezi fiksne cijene. Iako je izvoznik predložio mehanizam indeksacije, nije bilo moguće utvrditi korelaciju između promjene cijene konačnog proizvoda i izvora predložene indeksacije, posebno s obzirom da je ona također vezana uz gotovi proizvod i odnosi se na cijene na koje je izvršen utjecaj putem dampinškog uvoza. Stoga se predložena indeksacija nije smatrala primjerenom.

               (57)

               U pogledu specifičnih rizika trgovačkog društva, utvrđeno je da je zbog složenosti strukture trgovačkog društva, rizik od unakrsne kompenzacije vrlo visok: ostali proizvodi osim dotičnog proizvoda mogli bi se prodati putem trgovca izvan Unije u drugu povezanu podružnicu u trećoj zemlji te ponovno prodati u Uniju.

               (58)

               Konačno, budući da sam proizvod može biti različite kvalitete te se uglavnom uvozi u rasutom stanju, carinskim tijelima ne bi bilo moguće razlikovati kemijske specifikacije (koje potencijalno podliježu različitim najnižim uvoznim cijenama) bez pojedinačne analize svake transakcije, što bi otežalo ili čak onemogućilo praćenje.

               (59)

               Ponude u pogledu preuzimanja obveze stoga su odbačene.

         4.   PREKID REVIZIJE

               (60)

               S obzirom na nalaze o dampingu, kao i nedostatak dokazane trajne prirode promijenjenih okolnosti, zaključuje se da JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant i njegovo povezano društvo JSC Kuznetsk Ferroalloy Works i dalje trebaju podlijegati razini pristojbe navedenoj u izvornoj Uredbi, tj. 22,7 %.

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prekida se parcijalna privremena revizija antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz ferosilicija podrijetlom, između ostalog, iz Rusije, pokrenuta prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) 1225/2009 bez izmjene razine antidampinške mjere na snazi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 16. siječnja 2012.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         N. WAMMEN

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 55, 28.2.2008., str. 6.

      (3)  SL C 290, 27.10.2010., str. 15.

      (4)  Vidjeti, posebno [2009.] ECR II-4133. Predmet T-143/06 MTZ Polyfilms Ltd protiv Vijeća.

      (5)  Kao što će biti pojašnjeno niže, normalna vrijednost, izvozna cijena i njihova usporedba bile su prvo izračunate/izvedene za CHEM i KF, svaki posebno. Radi jasnoće, u ovom se dijelu riječ „trgovačko društvo” ponekad koristi umjesto riječi „podnositelj zahtjeva”, budući da se „podnositelj zahtjeva”, kako je navedeno poviše, odnosi na CHEM i KF zajedno.

      (6)  Vidjeti uvodnu izjavu 23.

      (7)  Vidjeti uvodnu izjavu 27.

      (8)  Institucije koriste podatke o potrošnji u EU-u tijekom RIP-a iz početnog ispitnog postupka, ne iz RRIP-a. To je stoga jer, s obzirom da je revizija ograničena na preispitivanje dampinga – i ne obuhvaća pitanja štete – institucije nemaju provjerene podatke u pogledu potrošnje u EU-u tijekom RRIP-a.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/944 оd 18. lipnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               19.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 154/10

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/944
   оd 18. lipnja 2015.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  MA

                  145,0

                  MK

                  69,6

                  TR

                  68,7

                  ZZ

                  94,4

                  0707 00 05

                  AL

                  13,4

                  MK

                  36,2

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  57,1

                  0709 93 10

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  AR

                  141,4

                  BO

                  147,7

                  BR

                  107,1

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  135,8

                  0808 10 80

                  AR

                  157,4

                  BR

                  102,9

                  CL

                  151,3

                  NZ

                  138,6

                  US

                  180,2

                  ZA

                  129,4

                  ZZ

                  143,3

                  0809 10 00

                  TR

                  248,6

                  ZZ

                  248,6

                  0809 29 00

                  TR

                  344,6

                  ZZ

                  344,6

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 400/2010 od 26. travnja 2010. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 1858/2005 na uvoz čelične užadi i kabela podrijetlom iz, između ostalog, Narodne Republike Kine na uvoz čelične užadi i kabela poslanih iz Republike Koreje, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne, te prekidu ispitnog postupka u vezi uvoza poslanog iz Malezije

text:
               11/Sv. 79

               HR

               Službeni list Europske unije

               53

         32010R0400

               L 117/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 400/2010
   od 26. travnja 2010.
   o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 1858/2005 na uvoz čelične užadi i kabela podrijetlom iz, između ostalog, Narodne Republike Kine na uvoz čelične užadi i kabela poslanih iz Republike Koreje, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne, te prekidu ispitnog postupka u vezi uvoza poslanog iz Malezije
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 13.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

   1.1.   Postojeće mjere i prijašnji ispitni postupci

               (1)

               Vijeće je Uredbom (EZ) 1796/1999 (2) („Izvorna uredba”) uvelo konačne antidampinške pristojbe od 60,4 % na uvoz čelične užadi i kabela (ČUK) podrijetlom iz, između ostalog, Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”). Navedene se mjere dalje u tekstu nazivaju se „početne mjere”, a ispitni postupak koji je doveo do mjera koje su uvedene Izvornom uredbom dalje u tekstu naziva se „početni ispitni postupak”.

               (2)

               U 2004., nakon što je utvrđeno da se početne mjere izbjegavaju pretovarom ČUK-a podrijetlom iz Kine preko Maroka u skladu s člankom 13. Osnovne uredbe, mjere su proširene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1886/2004 (3) na uvoz istok ČUK-a poslanog iz Maroka. Slično tomu, nakon što je utvrđeno izbjegavanje početnih mjera na uvoz iz Ukrajine preko Moldove nakon ispitnog postupka prema članku 13. Osnovne uredbe, mjere su proširene Uredbom Vijeća (EZ) br. 760/2004 (4) na uvoz iste čelične užadi i kabela iz Moldove.

               (3)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1858/2005 (5), nakon revizije nakon isteka mjere („revizija nakon isteka mjere”), uvelo, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz ČUK-a podrijetlom iz, između ostalog, Narodne Republike Kine na razini početnih mjera. Tako uvedena pristojba ostaje na snazi i dalje se u tekstu naziva „mjere na snazi”.

         1.2.   Zahtjev

               (4)

               Komisija je 29. lipnja 2009. primila zahtjev na temelju članka 13. stavka 3. Osnovne uredbe, za ispitivanje mogućeg izbjegavanja antidampinških mjera, uvedenih na uvoz ČUK-a podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Zahtjev je podnio Odbor za vezu Industrije žičane užadi Europske unije (EWRIS) u ime proizvođača čelične užadi i kabela iz Unije („podnositelj zahtjeva”).

               (5)

               U zahtjevu se tvrdilo da je, nakon uvođenja antidampinških mjera, došlo do značajne promjene u strukturi trgovine uključujući izvoz iz NRK-a i Republike Koreje i Malezije u Uniju, za koju nije bilo dostatnih valjanih razloga ili ekonomske opravdanosti osim uvođenja mjera na snazi. Navedena promjena strukture trgovine navodno je uzrokovana pretovarom ČUK-a podrijetlom iz NRK-a preko Republike Koreje i Malezije.

               (6)

               U zahtjevu se dalje tvrdilo da su pozitivni učinci mjera na snazi umanjeni, kako u pogledu količine, tako i u pogledu cijene. Nadalje, postoje dostatni dokazi da se navedeni povećani uvoz iz Republike Koreje i Malezije vršio po cijenama koje su znatno niže od neštetne cijene utvrđene u početnom ispitnom postupku.

               (7)

               Konačno, podnositelj zahtjeva tvrdio je da su cijene ČUK-a poslanog iz Republike Koreje i Malezije bile dampinške u odnosu na uobičajenu vrijednost utvrđenu za istovjetni proizvod tijekom početnog ispitnog postupka.

         1.3.   Pokretanje ispitnog postupka

               (8)

               Utvrdivši, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, da postoje dostatni dokazi prima facie za pokretanje ispitnog postupka sukladno članku 13. Osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju Uredbe (EZ) br. 734/2009 (6) („Uredba o pokretanju ispitnog postupka”). Prema članku 13. stavku 3. i članku 14. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je, također Uredbom o pokretanju postupka, naložila i carinskim tijelima da evidentiraju uvoz ČUK-a poslanog iz Republike Koreje i Malezije.

         1.4.   Ispitni postupak

               (9)

               Komisija je službeno obavijestila vlasti NRK-a, Republike Koreje i Malezije, proizvođače/izvoznike i trgovce u navedenim zemljama, kao i uvoznike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, te industriju Unije, podnositelja zahtjeva, o pokretanju ispitnog postupka. Upitnici su poslani poznatim proizvođačima/izvoznicima u NRK-u, Republici Koreji i Maleziji koji su Komisiji bili poznati iz zahtjeva ili preko misija Republike Koreje i Malezije pri Europskoj Uniji ili koji su se javili unutar roka određenog u članku 3. stavku 1. Uredbe o pokretanju postupka. Upitnici su također poslani trgovcima u Republici Koreji i Maleziji i uvoznicima u Uniji navedenima u zahtjevu. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u Uredbi o pokretanju postupka.

               (10)

               Javilo se petnaest proizvođača/izvoznika i dva trgovca u Republici Koreji, dva proizvođača/izvoznika u Maleziji, pet proizvođača/izvoznika u Kini, dva povezana uvoznika, deset nepovezanih uvoznika u Uniji i Europsko udruženje uvoznika žičane užadi. Nekoliko drugih trgovačkih društava tvrdilo je da nisu uključena u proizvodnju ili izvoz proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom.

               (11)

               Sljedeća su društva dostavila odgovore na upitnike i obavljene su posjete radi provjere u njihovim poslovnim prostorima:

                              Proizvođači/izvoznici u Republici Koreji:

                                       —

                                       Bosung Wire Rope Co., Ltd, Kimhae-Si,

                                       —

                                       Chung Woo Rope Co., Ltd, Busan,

                                       —

                                       CS Co., Ltd, Yangsan-City,

                                       —

                                       Cosmo Wire Ltd, Ulsan,

                                       —

                                       Dae Heung Industrial Co., Ltd, Haman – Gun,

                                       —

                                       DSR Wire Corp., Suncheon-City i njegovo povezano trgovačko društvo DSR Corp., Busan,

                                       —

                                       Goodwire Mfg., Co., Ltd, Yangsan-city,

                                       —

                                       Kiswire Ltd, Seoul,

                                       —

                                       Line Metal Co., Ltd, Changnyoung-Gun,

                                       —

                                       Manho Rope & Wire Ltd, Busan,

                                       —

                                       Shin Han Rope Co., Ltd, Incheon,

                                       —

                                       Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,

                                       —

                                       Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City

                              Trgovac u Republici Koreji:

                                       —

                                       Trion Co. Ltd, Busan

                              Proizvođači/izvoznici u Maleziji:

                                       —

                                       Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,

                                       —

                                       Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor

                              Proizvođači/izvoznici u NRK-u:

                                       —

                                       Qingdao DSR, Qingdao,

                                       —

                                       Kiswire Qingdao Ltd, Qingdao,

                                       —

                                       Young Heung (Taicang) Steel Wire Rope Co., Ltd, Tai Cang City

                              Povezani uvoznici:

                                       —

                                       Kiswire Europe, Nizozemska,

                                       —

                                       Verope AG, Švicarska.

         1.5.   Razdoblje ispitnog postupka

               (12)

               Razdoblje ispitnog postupka obuhvatilo je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („RIP”). Prikupljeni su podaci za razdoblje od 1999. do kraja RIP-a kako bi se ispitala navodna promjena strukture trgovine.

         2.   REZULTATI ISPITNOG POSTUPKA

   2.1.   Opća razmatranja

               (13)

               U skladu s člankom 13. stavkom 1. Osnovne uredbe, ocjena postojanja izbjegavanja mjera izvršena je naknadnom analizom je li došlo do promjene strukture trgovine između trećih zemalja i Unije, je li promjena proistekla iz prakse, postupka ili djelovanja za koje nije bilo dostatnog valjanog razloga ili ekonomske opravdanosti osim uvođenja pristojbe, ima li dokaza o šteti ili da su učinci pristojbe narušavani u pogledu cijena i/ili količina istovjetnog proizvoda te ima li dokaza o dampingu u odnosu na uobičajene vrijednosti koje su prethodno utvrđene za istovjetni proizvod, prema potrebi u skladu s odredbama članka 2. Osnovne uredbe.

         2.2.   Dotični proizvod i istovjetni proizvod

               (14)

               Dotični su proizvod, kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, čelična užad i kabeli, uključujući zatvorenu užad, osim užadi i kabela najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm (koji se u industrijskoj terminologiji često nazivaju čeličnom užadi i kabelima, odnosno ČUK), podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 (dotični proizvod).

               (15)

               Proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom jesu čelična užad i kabeli, uključujući zatvorenu užad, osim užadi i kabela najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, poslani iz Republike Koreje i Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje i Malezije ili ne (proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom), trenutačno obuhvaćeni istim oznakama KN kao i dotični proizvod.

               (16)

               Ispitni je postupak pokazao da ČUK koji se izvozi u Uniju iz NRK-a i onaj koji je poslan iz Republike Koreje i Malezije u Uniju imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te iste namjene te se, stoga, smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         2.3.   Stupanj suradnje i određivanje obujma trgovine

               (17)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., četrnaest izvoznika/proizvođača u Republici Koreji, jedan korejski trgovac, dva izvozna proizvođača u Maleziji i tri proizvođača izvoznika u Kini surađivali su dostavljanjem odgovora na upitnik.

               (18)

               Nakon dostavljanja odgovora na upitnik jedno je korejsko trgovačko društvo obavijestilo Komisiju da je otišlo u stečaj te se, stoga, povuklo sudjelovanje.

               (19)

               U slučaju drugog korejskog trgovačkog društva utvrđeno je da je primjena članka 18. stavka 1. opravdana zbog navedenog u uvodnoj izjavi 47.

               (20)

               prema podacima Comexta, korejski proizvođači izvoznici koji surađuju činili su 81 % ukupnog korejskog izvoza u Uniju u RIP-u. Stoga, iako je razina suradnje bila visoka, proizvođači izvoznici koji surađuju nisu u potpunosti obuhvatili ukupni obujam izvoza ČUK-a iz Republike Koreje. Stoga se ukupan obujam izvoza temeljio na podacima Comexta.

               (21)

               U Maleziji postoje dva poznata proizvođača. Ukupna količina izvoza dva trgovačka društva koja surađuju u Maleziji nadmašila je obujam uvoza proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom zabilježenog u podacima Comexta. Stoga se smatralo da proizvođači izvoznici odražavaju ukupan izvoz ČUK-a ia Malezije u Uniju.

               (22)

               Podnositelj zahtjeva tvrdio je da su Comextovi podaci nepouzdani te da se, stoga, ukupni obujam izvoza iz Malezije u Uniju ne bi trebao utvrđivati na toj osnovi. Međutim, tijekom ispitnog postupka podaci o uvozu uspoređeni su sa službenom malezijskom statistikom i provjerenim odgovorima na upitnik. Navedena analiza nije pokazala da je stvarni izvoz iz Malezije premašio izvoz koji su prijavila malezijska trgovačka društva koja surađuju. Stoga je argument podnositelja zahtjeva morao biti odbačen.

               (23)

               Proizvođači/izvoznici u NKR-u slabo su surađivali, pri čemu su samo trojica izvoznika/proizvođača dostavila odgovore na upitnik. Štoviše, ni jedno od navedenih trgovačkih društava nije izvozilo dotični proizvod u Uniju, a u Maleziju samo u vrlo ograničenim količinama. Izvoz trgovačkih društava koja surađuju činio je 41 % ukupnog kineskog izvoza u Republiku Koreju. Stoga, na temelju podataka koje su dostavile stranke koje surađuju nije bilo moguće objektivno odrediti obujam izvoza ČUK-a iz NRK-a.

               (24)

               S obzirom na gore navedeno, nalazi u pogledu uvoza ČUK-a u Uniju i izvoza ČUK-a iz NRK-a u Republiku Koreju i Maleziju morali su se utvrditi djelomično na temelju raspoloživih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Comtextovi podaci koristili su se za utvrđivanje ukupnog obujma uvoza iz NRK-a u Uniju. Kineska, korejska i malezijska nacionalna statistika koristile su se za utvrđivanje ukupnog uvoza u Republiku Koreju i Maleziju iz NRK-a. Uspoređeni su podaci iz različitih statističkih izvora potvrđeni iz ostalih statističkih baza podataka poput Atlasa globalne trgovine (Global Trade Atlas) i baze podataka kineskog izvoza te podaci koje su dostavila carinska tijela Republike Koreje i Malezije.

               (25)

               Obujam izvoza naveden u korejskoj, malezijskoj i kineskoj statistici obuhvatio je veću grupu proizvoda nego dotični proizvod ili proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom. Stoga je statistika odgovarajuće prilagođena na temelju nalaza sadašnjeg ispitnog postupka.

         2.4.   Promjena strukture trgovine

               (26)

               Uvoz ČUK-a iz Kine u Uniju prvo je pao skoro na nulu nakon uvođenja mjera u 1999. Nakon postupnog porasta između 2003. i 2006., pri čemu je uvoz u potonjoj godini bio na vrhuncu od 8 656 tona, kretanje se preokrenulo te se uvoz ponovno smanjio za više od 40 % između 2006. i RIP-a.

               (27)

               S druge strane, ukupan uvoz korejskog ČUK-a u Uniju značajno se povećao između 1999. i 2008. s oko 11 123 tone na 48 214 tona. Godišnje povećanje u apsolutnom smislu bilo je najznačajnije u 2002. i 2003. te u 2006. i 2007.

               (28)

               Na temelju podataka iz pritužbe i podataka koje je dostavila misija Republike Koreje pri Europskoj uniji, smatra se da je sadašnji ispitni postupak obuhvatio veliku većinu, ako ne sve, stvarnih proizvođača proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom u Koreji. Stoga se smatralo da izvoz korejskih trgovačkih društava koja ne surađuju u Uniju, koji je predstavljao oko 19 % ukupnog izvoza u smislu količine iz Republike Koreje, osim proizvođača navedenih u uvodnim izjavama 18. i 47., većinom izvoze trgovci.

               (29)

               Navedena trgovačka društva očito su povećala svoj izvoz u Uniju u 2006. i 2007. Izvoz je u navedenim godinama bio oko 20 % viši nego u 2005., prvoj godini za koju postoje podaci na toj razini. Izvoz trgovačkih društava koja ne surađuju smanjivao se od 2008., što treba promatrati u svijetlu ispitnog postupka korejskih vlasti u navedenom periodu kako je opisano u uvodnoj izjavi 52.

               (30)

               Što se tiče Malezije, Comextovi podaci i ukupan izvoz trgovačkih društava koja surađuju pokazuju da se izvoz iz Malezije u Uniju u prošlosti također stalno povećavao. Povećanje je bilo najznačajnije i stabilno između 2005. i RIP-a kada je malezijski izvoz u Uniju udvostručen.

               (31)

               Tablica 1. navodi količine uvoza ČUK-a iz gore navedenih zemalja u Uniju od uvođenja mjera u 1999. do RIP-a:

                  Tablica 1.

                  Rast uvoza ČUK-a u Uniju od uvođenja mjera

                           Obujam uvoza u tonama

                           1999.

                           2000.

                           2001.

                           2002.

                           2003.

                           2004.

                           NRK

                           Nije dostupno

                           414

                           283

                           394

                           913

                           2 809

                           Udio ukupnog uvoza

                           —

                           1  %

                           1  %

                           1  %

                           2  %

                           5  %

                           Republika Koreja

                           11 122

                           12 486

                           13 280

                           16 223

                           22 302

                           31 862

                           Udio ukupnog uvoza

                           —

                           29  %

                           32  %

                           37  %

                           47  %

                           52  %

                           Malezija

                           2 989

                           2 366

                           4 171

                           3 371

                           4 836

                           4 426

                           Udio ukupnog uvoza

                           —

                           5  %

                           10  %

                           8  %

                           10  %

                           7  %

                           Obujam uvoza u tonama

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           NRK

                           4 945

                           8 656

                           6 219

                           6 795

                           4 987

                           Udio ukupnog uvoza

                           7  %

                           11  %

                           7  %

                           7  %

                           6  %

                           Republika Koreja

                           34 536

                           39 128

                           45 783

                           48 213

                           43 185

                           Udio ukupnog uvoza

                           50  %

                           50  %

                           55  %

                           53  %

                           50  %

                           Korejska trgovačka društva koja ne surađuju

                           11 577

                           14 042

                           14 160

                           10 287

                           8 391

                              Indeks (2005 = 100)

                           100

                           121

                           122

                           89

                           72

                           Malezija

                           5 123

                           7 449

                           8 142

                           9 685

                           10 116

                           Udio ukupnog uvoza

                           7  %

                           10  %

                           10  %

                           11  %

                           12  %

                           Malezijska trgovačka društva koja surađuju (indeks, 2006 = 100)

                           —

                           100

                           102

                           148

                           144

                              Izvor: Comext, korejski statistički podaci (KITA)

               (32)

               Promatrajući uzorak triju navedenih trgovačkih tokova, može se uočiti da su, posebno od 2005., korejski i djelomično malezijski izvoznici u smislu količine prodali znatno više od kineskih te su ih djelomično zamijenili.

               (33)

               Zbog globalne ekonomske krize, koja se dogodila usporedno s RIP-om, smanjio se obujam ČUK-a kojim su trgovale sve dotične zemlje ili se povećanje usporilo. Smanjenje je, međutim, bilo najznačajnije u slučaju uvoza iz NRK-a u Uniju (– 27 %).

               (34)

               Dramatično povećanje izvoza čelične užadi i kabela svih promjera također je vidljivo iz Kine u Republiku Koreju u istom razdoblju: od relativno zanemarivog iznosa u 1999. (2 519 tona) povećao se na 78 822 tone u 2008. Povećanje je bilo najveće između 2005. i 2008. kada se uvoz učetverostručio. Posljednjih je godina Kina najveći izvoznik ČUK-a u Koreju s 89 % ukupnog uvoza ČUK-a u 2008. Procijenjeni uvoz dotičnog proizvoda (proizvodi promjera većeg od 3 mm) samo je u 2008. iznosio 58 885 tona.

               (35)

               Promatrajući samo uvoz korejskih trgovačkih društava koja ne surađuju, vidljivo je isto dramatično povećanje, odnosno izvoz iz Kine navedenih trgovačkih društava učetverostručio se do 2007. i 2008. Iako se uvoz nakon toga počeo smanjivati, ostao je znatno iznad razine uvoza u 2005. i dalje ostajući na vrlo značajnim razinama.

                  Tablica 2.

                  Uvoz kineskih proizvoda u Republiku Koreju između 1999. i RIP-a

                           1999.

                           2000.

                           2001.

                           2002.

                           2003.

                           2004.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Uvoz (tone, svi promjeri)

                           2 519

                           6 764

                           6 044

                           7 740

                           11 421

                           14 120

                           19 933

                           36 531

                           69 620

                           78 822

                           66 099

                              Godišnja promjena (%)

                           —

                              169

                              -11

                              28

                              48

                              24

                              41

                              83

                              91

                              13

                              -16

                           Uvoz korejskih trgovačkih društava koja ne surađuju (tone, samo dotični proizvod)

                           Nije dostupno

                           Nije dostupno

                           Nije dostupno

                           Nije dostupno

                           Nije dostupno

                           Nije dostupno

                           7166

                           18 053

                           33 907

                           29 717

                           22 004

                              Indeks (2005 = 100)

                           Nije dostupno

                           Nije dostupno

                           Nije dostupno

                           Nije dostupno

                           Nije dostupno

                           Nije dostupno

                           100

                           252

                           473

                           415

                           307

                                          Izvor:

                                       korejski statistički podaci (KITA), podaci koje su dostavile korejske carinske službe, provjereni podaci koje su dostavili proizvođači koji surađuju

               (36)

               Kako bi se utvrdilo kretanje trgovinskog toka ČUK-a iz Kine u Maleziju, uzeti su u obzir malezijski i kineski statistički podaci. Podaci iz oba navedena izvoza dostupni su samo na razini skupine proizvoda koja je iznad razine dotičnog proizvoda. Štoviše, podaci pokazuju značajne razlike. Stoga u ovom pogledu nije bilo moguće utvrditi pouzdane podatke.

               (37)

               Podnositelj zahtjeva tvrdio je da činjenica da nije bilo moguće utvrditi pouzdane podatke nije dostatna za zaključak da nije došlo do izbjegavanja mjera. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 38. i 55., raspoloživi dokazi u trenutačnom ispitnom postupku, odnosno posebno obujam proizvodnje malezijskih proizvođača izvoznika koji surađuju kao i njihova izvozna prodaja u Uniju pokazuju da je izvoz ČUK-a iz Malezije stvarno bio malezijskog podrijetla te, stoga, nije bilo izbjegavanja mjera. U ovom slučaju stoga je nevažno je li bilo uvoza iz Kine u Maleziju ili ne. Zahtjev podnositelja zahtjeva stoga je odbačen.

               (38)

               Kretanje ukupnog obujma proizvodnje proizvođača izvoznika u Republici Koreji ostalo je stabilno između 2006. i RIP-a. Međutim, malezijski proizvođači značajno su povećali svoju proizvodnju tijekom istog razdoblja.

                  Tablica 3.

                  Proizvodnja ČUK-a trgovačkih društava koja surađuju u Republici Koreji i Maleziji

                           Obujam proizvodnje u tonama

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Republika Koreja

                           152 657

                           159 584

                           160 113

                           142 413

                              Indeks

                           100

                           105

                           105

                           93

                           Malezija (indeksirano)

                           100

                           164

                           171

                           157

                              Izvor: Provjereni podaci koje su ostavili proizvođači koji surađuju

         2.5.   Zaključak o promjeni strukture trgovine

               (39)

               Ukupno smanjenje kineskog izvoza u Uniju od 2006. i usporedno povećanje izvoza iz Republike Koreje i Malezije i izvoza iz NRK-a u Republike Koreje nakon uvođenja početnih mjera i, posebno, do 2008. činili su promjenu strukture trgovine između gore navedenih zemalja s jedne strane i Unije s druge. U slučaju Republike Koreje, navedeni se zaključak može donijeti globalno i, za razdoblje između 2005. i 2007., pojedinačno za trgovačka društva koja ne surađuju.

               (40)

               Primljeni komentari tvrdili su da je povećanje izvoza korejskog ČUK-a u Uniju bilo stabilno tijekom godina bez naglih povećanja, koja su, navodno, preduvjet za utvrđivanje promjene strukture trgovine. Štoviše, tvrdilo se da se povećanje treba smatrati prirodnim razvojem korejske industrije ČUK-a.

               (41)

               Kao prvo, u skladu s člankom 13. Osnovne uredbe, promjena strukture trgovine nije isključivo određena kao naglo povećanje uvoza zemlje obuhvaćene ispitnim postupkom. Kao drugo, ispitni je postupak pokazao da, dok se korejski izvoz u Uniju u 2006. i 2007. značajno povećao, proizvodnja korejskih proizvođača u tim je godinama bila stabilna. Stoga se ne može zaključiti da je razvoj korejskog obujma izvoza isključivo uzrokovan prirodnim razvojem korejske industrije ČUK-a. Konačno, uglavnom su suprotna kretanja trgovinskih tijekova iz Kine u Uniju, iz Kine u Koreju i iz Koreje u Uniju od 2006. jasno pokazala promjenu strukture trgovine između Umije i trećih zemalja. Stoga su se navedeni argumenti morali odbaciti.

         2.6.   Priroda prakse izbjegavanja mjera

               (42)

               Članak 13. stavak 1. određuje da promjena strukture trgovine proizlazi iz prakse, postupka ili djelovanja za koje nema dostatnih valjanih razloga ili ekonomske opravdanosti osim uvođenja pristojbe. Praksa, postupak ili djelovanje uključuju, između ostalog, slanje proizvoda koji podliježe mjerama preko trećih zemalja i sklapanje dijelova postupkom sklapanja u Uniji ili trećoj zemlji. U tu je svrhu postojanje postupaka sklapanja utvrđeno u skladu s člankom 13. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (43)

               Globalna analiza krajnjih odredišta čelične užadi i kabela koje proizvode i uvoze u Koreju i iz nje trgovačka društva koja surađuju i koja ne surađuju, uključujući uvoz u zemlje koje nisu NRK i Unija i iz njih, pokazala je da je određena količina izvoza iz Koreje u Uniju uvoz u Koreju kineskog podrijetla, zato što navedeni uvoz nije dolazio iz drugih trećih zemalja te ga nisu proizveli domaći proizvođači u Koreji.

               (44)

               Štoviše, usporedba ukupnog korejskog izvoza ČUK-a, prema korejskim statističkim podacima, i provjerenih podataka proizvođača izvoznika koji surađuju u vezi njihove proizvodnje pokazala je da je proizvodnja namijenjena izvozu korejskih proizvođača (118 856 tona) bila značajno niža od ukupnog izvoza iz Koreje (156 440 tona) u RIP-u. S obzirom na suradnju korejskih trgovačkih društava u ovom ispitnom postupku, navedena se razlika ne može objasniti proizvođačima koji možda nisu surađivali u ovom ispitnom postupku.

               (45)

               Ispitni je postupak također pokazao da neki uvoznici u Uniju nabavljaju ČUK kineskog podrijetla od korejskih izvoznika koji ne surađuju tijekom sadašnjeg ispitnog postupka. Navedeni su podaci uspoređeni s korejskom trgovinskom bazom podataka da barem dio ČUK-a koji izvoze navedena trgovačka društva koja ne surađuju doista dolazi iz Kine.

               (46)

               Što se tiče trgovačkih društava koja surađuju, može se ustvrditi da ni jedno od njih vršilo pretovar dotičnog proizvoda preko Republike Koreje u RIP-u. Neka su uvozila ČUK iz NRK-a, ali se utvrdilo da se on prodavao isključivo na domaćem tržištu i ostalim izvoznim tržištima.

               (47)

               U slučaju jednog trgovačkog društva utvrđeno je da je dostavilo pogrešne podatke u odgovoru na upitnik. Štoviše, tijekom posjeta radi provjere djelomično je uskraćen pristup informacijama. Stoga su se, u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe, nalazi u pogledu navedenog trgovačkog društva temeljili na raspoloživim podacima. U skladu s člankom 18. stavkom 4., trgovačko društvo obaviješteno je o namjeri zanemarivanja informacija koje je dostavilo te mu je određen rok za dostavu daljnjih objašnjena.

               (48)

               Nakon objave trgovačko društvo priznalo je da je u prošlosti izbjegavalo mjere falsificiranjem podrijetla proizvoda nabavljenih iz NRK-a. S druge strane, trgovačko društvo tvrdilo je da je dostavilo dovoljno podataka o proizvodnji, prodaji i nabavi tijekom RIP-a koji su provjereni na licu mjesta. Dalje je tvrdilo da bi to trebalo biti dovoljno kako bi se utvrdilo da nije izbjegavalo mjere na snazi tijekom RIP-a.

               (49)

               Međutim, s obzirom na izbjegavanje mjera trgovačkog društva koje je priznalo umiješanost u praksu izbjegavanja mjera te je pokušalo omesti ispitni postupak, smatra se primjerenim zanemariti sve podatke koje je dostavilo trgovačko društvo i ne izuzeti navedeno trgovačko društvo od proširenih mjera, kako se navodi u nastavku u uvodnoj izjavi 77.

               (50)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 18., jedno trgovačko društvo obavijestilo je Komisiju da je otišlo u stečaj te je prekinulo suradnju. Prema gore navedenom nalazi u pogledu navedenog trgovačkog društva morali su se temeljiti na raspoloživim činjenicama u smislu članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe.

               (51)

               Na temelju navedenih činjenica zaključeno je da, iako nije utvrđeno da su uključeni korejski proizvođači koji surađuju, pretovar se vršio tijekom RIP-a i prethodnih godina. Navedeno potvrđuju nalazi u pogledu promjene strukture trgovine kako je opisano u uvodnoj izjavi 39.

               (52)

               Treba napomenuti da je u 2007. Europski ured za borbu protiv prijevara pokrenuo ispitni postupak u vezi pretovara istog proizvoda kroz Koreju. Poznato je da su korejske vlasti u isto vrijeme provodile ispitne postupke u vezi navodnih praksi izbjegavanja mjera te zaključile da je nekoliko trgovačkih društava, pretežno trgovaca, prilikom ponovnog izvoza falsificiralo podrijetlo ČUK-a koji se uvozio iz NRK-a u Koreju.

               (53)

               Stoga je potvrđeno pretovar proizvoda kineskog podrijetla preko Republike Koreje.

               (54)

               Izvršena je analiza izvora sirovina i troška proizvodnje svakog trgovačkog društva koje surađuje kako bi se utvrdilo izbjegavaju li postupci sklapanja u Republici Koreji mjere u skladu s kriterijima članka 13. stavka 2. U svim slučajevima sirovina kineskog podrijetla (žica ili polugotovi proizvod) nije činila 60 % ili više ukupne vrijednosti dijelova krajnjeg proizvoda. Stoga nije bilo potrebno ispitivati je li dosegnut prag od 25 % dodane vrijednosti ili ne.

               (55)

               Ispitni postupak utvrdio je da ni jedan proizvođač koji surađuje u Maleziji nije uvozio dotični proizvod iz Kine tijekom RIP-a.

               (56)

               Na temelju udjela izvoza u Uniju trgovačkih društava koja surađuju u ukupnom izvozu iz Malezije u Uniju prema podacima Comexta, može se zaključiti da se povećanje uvoza iz Malezije navedeno u statističkim podacima može u potpunosti objasniti povećanjem izvoza trgovačkih društava koja surađuju. Navedeni zaključak podupire povećanje ukupnog obujma proizvodnje stvarnih malezijskih proizvođača tijekom istog razdoblja kako je opisano u uvodnoj izjavi 38.

               (57)

               Podnositelj zahtjeva doveo je u pitanje navedeni nalaz bez dostavljanja dodatnih razloga ili dokaza. Stoga se ovaj argument morao odbaciti.

               (58)

               Izvršena je analiza izvora sirovina i troška proizvodnje svakog trgovačkog društva koje surađuje kako bi se utvrdilo izbjegavaju li postupci sklapanja u Maleziji Koreji mjere u skladu s kriterijima članka 13. stavka 2. U svim slučajevima sirovina kineskog podrijetla (žica ili polugotovi proizvod) nije činila 60 % ili više ukupne vrijednosti dijelova krajnjeg proizvoda. Stoga nije bilo potrebno ispitivati je li dosegnut prag od 25 % dodane vrijednosti ili ne.

               (59)

               Stoga se moglo zaključiti da promjena strukture trgovine između NRK-a, Malezije i Unije nije proizašla iz praksi izbjegavanja mjera u Maleziji. Posljedično, treba prekinuti ispitni postupak u vezi uvoza ČUK-a poslanog iz Malezije.

         2.7.   Nedostatni valjani uzrok ili ekonomska opravdanost, osim uvođenja antidampinške pristojbe (Republika Koreja)

               (60)

               Ispitni postupak nije otkrio drugi valjani uzrok ili ekonomsku opravdanost pretovara osim izbjegavanja antidampinške pristojbe na snazi na ČUK podrijetlom iz Kine.

         2.8.   Narušavanje učinka antidampinške pristojbe (korejska trgovačka društva koja ne surađuju)

               (61)

               Kako bi se ocijenilo jesu li uvezeni proizvodi narušavali, u smislu količina i cijena, učinke mjera na snazi na uvoz ČUK-a iz Kine, korišteni su Comextovi podaci kao najbolji raspoloživi podaci o količinama i cijenama izvoza trgovačkih društava koja ne surađuju. Tako utvrđene cijene uspoređene su s razinom uklanjanja štete utvrđenom za proizvođače iz Unije u reviziji nakon isteka mjere.

               (62)

               Povećanje uvoza iz Koreje smatralo se značajnim u smislu kvaliteta imajući na umu veličinu tržišta kako je utvrđeno u reviziji nakon isteka mjere (uvodna izjava 99. Uredbe (EZ) br. 1858/2005). Procijenjena potrošnja u Uniji u trenutačnom ispitnom postupku daje slične pokazatelje o značaju navedenog uvoza. Usporedba razine uklanjanja štete kako je utvrđeno u reviziji nakon isteka mjere i ponderirane prosječne izvozne cijene pokazala je značajnu prodaju ispod cijene. Zaključeno je, stoga, da su mjere narušene u smislu količina i cijena.

         2.9.   Dokazi o dampingu (korejska trgovačka društva koja ne surađuju)

               (63)

               Konačno, u skladu s člankom 13. stavkom 1. i stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitivalo se postoje li dokazi o dampingu u odnosu na prethodno utvrđenu uobičajenu vrijednost istovjetnih ili sličnih proizvoda.

               (64)

               U reviziji nakon isteka mjere uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijena u Turskoj, za koju je u navedenom ispitnom postupku utvrđeno da je odgovarajuća analogna zemlja s tržišnim gospodarstvom za NRK. U sadašnjem ispitnom postupku utvrđeno je da se cijena žice, glavnog ulaznog materijala u proizvodnji ČUK-a, značajno povećala od revizije nakon isteka mjere. Nadalje, uzimajući u obzir da se razvoj cijene sirovina tijekom RIP-a odražavao u izvoznoj cijeni, smatralo se primjerenim ažurirati uobičajenu vrijednost kako je ranije utvrđeno razvojem cijena sirovine.

               (65)

               Utvrđeno je da je značajan dio korejskog izvoza stvarni korejski proizvod. Zbog toga je, kako bi se utvrdile izvozne cijene iz Republike Koreje na koje utječe izbjegavanje mjera, uzet u obzir samo izvoz proizvođača/izvoznika koji ne surađuju što se temeljilo na najboljim raspoloživim podacima, odnosno na prosječnoj izvoznoj cijeni ČUK-a tijekom RIP-a prema podacima Comexta.

               (66)

               Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U skladu s tim, prilagodbe su izvršene za razlike u posrednim porezima, troškovima transporta i osiguranja na temelju prosječnih troškova korejskih proizvođača/izvoznika koji surađuju u RIP-u.

               (67)

               U skladu s člankom 2. stavkom 11. i člankom 2. stavkom 12. Osnovne uredbe, damping se računao usporedbom ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti kako je utvrđeno u reviziji nakon isteka mjere i ponderiranih prosječnih izvoznih cijena tijekom ovog RIP-a, izraženih kao postotak cijene CIF na granici Zajednice, neocarinjeno.

               (68)

               Usporedba ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti i tako utvrđenih ponderiranih prosječnih izvoznih cijena pokazala je damping.

         3.   MJERE

               (69)

               S obzirom na gore navedeno, zaključeno je da je došlo do izbjegavanja konačne antidampinške pristojbe uvedene na uvoz ČUK-a podrijetlom iz Kine pretovarom preko Republike Koreje prema članku 13. stavku 1. Osnovne uredbe.

               (70)

               U skladu s prvom rečenicom članka 13. stavka 1. Osnovne uredbe, mjere na snazi na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK treba proširiti na isti proizvod poslan iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Koreje ili ne.

               (71)

               Mjere koje treba proširiti trebaju biti mjere utvrđene u članku 1. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1858/2005, odnosno konačna antidampinška pristojba od 60,4 % koja se primjenjuje na neto cijenu CIF franko granica Unije, neocarinjeno.

               (72)

               U skladu s člankom 13. stavkom 3. i člankom 14. stavkom 5. Osnovne uredbe, koji propisuju da proširene mjere treba primijeniti na uvoz koji je ušao u Uniju prema evidenciji koja je uvedena Uredbom o pokretanju postupka, pristojbe bi se trebale naplaćivati na evidentirani uvoz ČUK-a poslanog iz Koreje.

         4.   PREKID ISPITNOG POSTUPKA PROTIV MALEZIJE

               (73)

               U pogledu nalaza u vezi Malezije, treba prekinuti ispitni postupak u vezi mogućeg izbjegavanja antidampinških mjera uvozom ČUK-a poslanog iz Malezije i obustaviti evidentiranje uvoza ČUK-a poslanog iz Malezije uvedeno Uredbom o pokretanju postupka.

               (74)

               Podnositelj zahtjeva osporio je prijedlog za prekid ispitnog postupka protiv Malezije. S obzirom na to da su svi argumenti gore već obrazloženi, nije bilo drugih razloga za ponovno razmatranje prijedloga.

         5.   ZAHTJEVI ZA IZUZEĆE

               (75)

               Četrnaest trgovačkih društava u Republici Koreji koja su dostavila odgovore na upitnik zatražila su izuzeće od mogućih proširenih mjera u skladu s člankom 13. stavkom 4. Osnovne uredbe.

               (76)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 18., jedno je od navedenih društava naknadno otkazalo suradnju. Stoga je njegov zahtjev za izuzeće odbačen u skladu s člankom 13. stavkom 4.

               (77)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 47., drugo je trgovačko društvo dostavilo pogrešne podatke i uskratilo pristup traženim podacima. Stoga njegov zahtjev za izuzeće nije bilo moguće odobriti u skladu s člankom 13. stavkom 4.

               (78)

               Treće trgovačko društvo u Republici Koreji nije izvozilo proizvod niti tijekom RIP-a niti nakon navedenog razdoblja te se nije mogao donijeti zaključak o prirodi njegovog poslovanja. Stoga se navedenom trgovačkom društvu nije moglo odobriti izuzeće. Međutim, ako nakon proširenja antidampinških mjera na snazi uvjeti u članku 11. stavku 4. i članku 13. stavku 4. Osnovne uredbe budu ispunjeni, moguća je revizija stanja trgovačkog društva na njegov zahtjev.

               (79)

               Navedeno treće trgovačko tome prigovorila te ponovila svoj zahtjev za izuzeće. Međutim, nije dostavilo nove podatke i dokaze koji bi promijenili gore navedenu odluku. Stoga se njegov zahtjev nije mogao prihvatiti.

               (80)

               Ni za jedno od ostalih trgovačkih društava koja surađuju u Republici Koreji nije utvrđeno da izbjegavaju mjere. Štoviše, ni jedno trgovačko društvo koje je zatražilo izuzeće nije povezano s trgovačkim društvima koja su izbjegavala mjere. Točnije, napominje se da su četiri dotična proizvođača povezana s kineskim trgovačkim društvima koja podliježu početnim mjerama. Međutim, nema dokaza da je takav odnos uspostavljen ili iskorišten za izbjegavanje mjera na snazi na uvoz podrijetlom iz Kine. Izuzeća, stoga, treba odobriti svim ostalim trgovačkim društvima koja surađuju, a koja nisu navedena u uvodnim izjavama 76. do 78.

               (81)

               Smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala ispravna primjena tih izuzeća. Navedene posebne mjere sastoje se od dostavljanja carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima propisanima u Prilogu ovoj Uredbi. Uvoz koji ne prati navedeni račun podliježe proširenoj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sva trgovačka društva u Republici Koreji kojima nije odobreno izuzeće.

               (82)

               Ostali dotični izvoznici koje Komisija nije kontaktirala u okviru ovog ispitnog postupka i koji namjeravaju podnijeti zahtjev za izuzeće od proširene antidampinške pristojbe prema članku 13. stavku 4. Osnovne uredbe moraju ispuniti upitnik kako bi omogućili Komisiji da utvrdi može li izuzeće biti opravdano. Komisija bi u uobičajenim uvjetima također izvršila posjet radi provjere na licu mjesta. Zahtjev treba podnijeti Komisiji sa svim odgovarajućim podacima.

               (83)

               Kada je izuzeće opravdano, Komisija će, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, predložiti odgovarajuće izmjene ove Uredbe. Naknadno će se sva odobrena izuzeća nadzirati kako bi se osigurala sukladnost s uvjetima iz te Uredbe.

         6.   OBJAVA

               (84)

               Sve zainteresirane stranke obaviještene su o osnovnim činjenicama i razmatranjima koja su dovela do gore navedenih zaključaka te su pozvane da dostave komentare. Razmotreni su usmeni i pisani komentari koje su stranke dostavile. Ni jedan dostavljeni argument nije uzrokovao promjenu konačnih nalaza,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Proširuje se konačna antidampinška pristojba uvedena Uredbom (EZ) br. 1858/2005 na uvoz čelične užadi i kabela, uključujući zatvorenu užad, osim užadi i kabela najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, poslanih iz Republike Koreje, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 (oznake TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 i 7312109813) osim onih koje proizvode sljedeća trgovačka društva:

               Zemlja

               Trgovačko društvo

               Dodatna oznaka TARIC

               Republika Koreja

               Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do

               A969

               Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

               A969

               CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

               A969

               Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

               A969

               Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

               A969

               DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

               A969

               Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

               A969

               Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

               A969

               Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

               A969

               Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

               A969

               Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

               A969

         2.   Primjena izuzeća odobrenih trgovačkim društvima izričito navedenima u stavku 1. ili trgovačkim društvima koje je ovlastila Komisija u skladu s člankom 3. stavkom 2., uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu. U slučaju nedostavljanja takvog računa, primjenjuje se antidampinška pristojba uvedena stavkom 1.
   3.   Pristojba proširena stavkom 1. ovog članka naplaćuje se na uvoz poslan iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne, evidentiran u skladu s člankom 2. Uredbe (EZ) br. 734/2009 i člankom 13. stavkom 3. te člankom 14. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, osim onog koji su proizvela trgovačka društva navedena u stavku 1.
   4.   Primjenjuju se važeće odredbe o carinama.
   Članak 2.
   Prekida se ispitni postupak pokrenut Uredbom (EZ) br. 734/2009 u vezi mogućeg izbjegavanja antidampinških mjera uvedenih Uredbom (EZ) br. 1858/2005 na uvoz čelične užadi i kabela podrijetlom iz Narodne Republike Kine uvozom čelične užadi i kabela poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne, te o registraciji takvog uvoza.
   Članak 3.
   1.   Zahtjevi za izuzećem od pristojbe proširene člankom 1. dostavljaju se u pisanom obliku na jednom od službenih jezika Europske unije te ih treba potpisati osoba ovlaštena za zastupanje subjekta koji traži izuzeće. Zahtjev treba poslati na sljedeću adresu:

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H

               Office: N-105 04/92

               1049 Brussels

               BELGIJA

               Faks: +32 22956505

         2.   U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, Komisija, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, može odobriti, na temelju odluke, izuzeće uvoza trgovačkih društava koja ne izbjegavaju antidampinške mjere uvedene Uredbom (EZ) br. 1858/2005 od pristojbe proširene člankom 1.
   Članak 4.
   Carinskim tijelima nalaže se da obustave evidentiranje uvoza, uspostavljeno u skladu s člankom 2. Uredbe (EZ) br. 734/2009.
   Članak 5.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Luxembourgu 26. travnja 2010.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         C. ASHTON

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 217, 17.8.1999., str. 1.

      (3)  SL L 328, 30.10.2004., str. 1.

      (4)  SL L 120, 24.4.2004., str. 1.

      (5)  SL L 299, 16.11.2005., str. 1.

      (6)  SL L 208, 12.8.2009., str. 7.

      PRILOG
      Deklaracija potpisana od strane službene osobe subjekta koji izdaje račun mora, u sljedećem obliku, biti navedena na važećem računu iz članka 1. stavka 2.:

                  1.

                  Ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje račun.

                  2.

                  Sljedeća izjava: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (količina) (dotični proizvod), prodanog za izvoz u Europsku uniju i navedenog na ovom računu, proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u (dotična zemlja). Izjavljujem da su podaci navedeni u ovom računu potpuni i ispravni.”

                  3.

                  Datum i potpis