title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1534 оd 21. listopada 2020. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma (mandarina itd.) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  22.10.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 351/2

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1534
         оd 21. listopada 2020.
         o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma (mandarina itd.) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
         nakon savjetovanja s državama članicama,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Mjere na snazi

                     (1)

                     Uredbom (EZ) br. 1355/2008 (2) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”). Te su mjere bile u obliku posebne pristojbe po trgovačkom društvu, u rasponu od 361,4 EUR/tona do 531,2 EUR/tona neto mase proizvoda.

                     (2)

                     Te je mjere Sud Europske unije poništio 22. ožujka 2012. (3), ali su 18. veljače 2013. ponovo uvedene Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 158/2013 (4).

                     (3)

                     Mjere su zadržane Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1313/2014 (5) nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

               1.2.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

                     (4)

                     Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku mjere na snazi (6) udruženje Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados („FENAVAL” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine 100 % ukupne proizvodnje određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma u Uniji (mandarina itd.) zatražilo je pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera. FENAVAL je tvrdio da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga te nastavka ili ponavljanja štete za industriju Unije.

                     (5)

                     Komisija je 10. prosinca 2019. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (7) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na snazi u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

               1.3.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (6)

                     Ispitnim postupkom povezanim s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2018. do 30. rujna 2019. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2015. do 30. rujna 2019. („razmatrano razdoblje”).

               1.4.   Zainteresirane strane

                     (7)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je sve zainteresirane strane pozvala da sudjeluju u ispitnom postupku. Konkretno, stupila je u kontakt s podnositeljima zahtjeva, poznatim proizvođačima izvoznicima iz NRK-a, poznatim nepovezanim uvoznicima u Uniji i tijelima NRK-a.

                     (8)

                     Sve zainteresirane strane pozvane su da u rokovima utvrđenima u Obavijesti o pokretanju postupka izraze svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze. Zainteresiranim stranama omogućeno je i da zatraže saslušanje pred ispitnim službama Komisije i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

               1.5.   Odabir uzorka

                     (9)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi u skladu s člankom 17. osnovne uredbe mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana.

               1.5.1.   Odabir uzorka proizvođačâ izvoznikâ iz NRK-a

                     (10)

                     Podnositelj zahtjeva dostavio je popis 33 kineska izvoznika/proizvođača predmetnog proizvoda (8). Stoga je, s obzirom na očito velik broj izvoznika/proizvođača u NRK-u, Komisija u Obavijesti o pokretanju postupka predvidjela odabir uzorka.

                     (11)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, zatražila je od misije NRK-a pri Uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da s njima stupi u kontakt.

                     (12)

                     Pet proizvođača ili grupa proizvođača iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. S obzirom na velik broj poznatih izvoznika/proizvođača proizvoda iz postupka revizije u NRK-u, razina suradnje smatrala se niskom.

                     (13)

                     U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala privremeni uzorak jednog proizvođača i dvije grupe proizvođača s najvećim proizvodnim kapacitetom i obujmom izvoza u Europsku uniju. Dvije odabrane grupe trgovačkih društava prodale su i znatne količine predmetnog proizvoda na domaćem tržištu NRK-a. Taj je uzorak obuhvaćao 69 % prijavljene količine izvezene u Europsku uniju u razdoblju od 1. listopada 2018. do 30. rujna 2019. Upitnik za izvoznike objavljen je na internetu (9) na dan pokretanja postupka, a poveznica na internetske stranice poslana je svim zainteresiranim stranama. Društva u uzorku imala su rok od 30 dana za dostavu odgovora na upitnik.

                     (14)

                     Međutim, jedna grupa i proizvođač iz uzorka odlučili su prekinuti suradnju i povući se iz postupka. Stoga je Komisija odlučila nastaviti ispitni postupak na temelju svih preostalih društava koja surađuju (dva društva i jedna grupa društava). Ubrzo nakon što ih je Komisija obavijestila da su sva društva izvoznici koja surađuju morala ispuniti upitnik za proizvođače izvoznike, dva proizvođača izvoznika prekinula su suradnju i povukla se iz postupka. Samo je jedna grupa proizvođača izvoznika dostavila tražene podatke. Ta grupa čini približno [45 %–65 %] ukupnog izvoza NRK-a u Uniju.

               1.5.2.   Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

                     (15)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih uvoznika/isporučitelja zatražila da ispune obrazac za odabir uzorka priložen Obavijesti o pokretanju postupka.

                     (16)

                     Samo su četiri uvoznika odgovorila na obrazac za odabir uzorka i stoga se smatralo da odabir uzorka nije potreban.

               1.6.   Upitnici i posjeti radi provjere

                     (17)

                     Komisija je Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe u NRK-u. Upitnici za proizvođače iz Unije, uvoznike, korisnike i proizvođače izvoznike u NRK-u objavljeni su na internetu (10) na dan pokretanja postupka.

                     (18)

                     Komisija je primila odgovore na upitnik od dvaju proizvođača iz Unije, 13 dobavljača sirovina i jednog proizvođača izvoznika iz NRK-a. Jedan uvoznik i jedan korisnik dostavili su nepotpune odgovore na upitnik. Kineska vlada nije odgovorila na upitnik o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u.

                     (19)

                     Zbog mjera zatvaranja i ograničenja putovanja uslijed pandemije bolesti COVID-19 u svijetu i unutar Unije planirani posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe naposljetku nisu obavljeni u prostorima sljedećih pravnih subjekata.
                     Proizvođači iz Unije:

                                 —

                                 Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Španjolska,

                                 —

                                 Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Španjolska.

                           Proizvođači izvoznici u NRK-u i povezani trgovci:

                                 —

                                 Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd i njegovo povezano društvo Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd. („grupa proizvođača izvoznika koja surađuje” ili „grupa Yiguan”).

                     (20)

                     Budući da zbog pandemije bolesti COVID-19 nije bilo moguće obaviti posjet radi provjere na licu mjesta u poslovnim prostorima navedenih društava, Komisija je na odgovarajući način razmotrila informacije koje su stranke dostavile (kao što su odgovori na upitnik ili odgovori na dopise za dopunu podataka) u skladu s Obaviješću od 16. ožujka 2020. o posljedicama izbijanja bolesti COVID-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (11).

                     (21)

                     Komisija je na daljinu unakrsno provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. Komisija je provela unakrsne provjere na daljinu dvaju proizvođača iz Unije i grupe proizvođača izvoznika koja surađuje.

               1.7.   Primjedbe na pritužbu i na pokretanje ispitnog postupka

                     (22)

                     Dvije zainteresirane strane, odnosno Kineska gospodarska komora za uvoz i izvoz prehrambenih proizvoda, izvornih proizvoda i nusproizvoda životinjskog podrijetla („CCC”) u ime više kineskih proizvođača izvoznika i grupa Yiguan, podnijele su 16. siječnja 2020. primjedbe na pritužbu i pokretanje ispitnog postupka (12).

                     (23)

                     Kao glavni argument CCC je naveo da pokretanje trenutačnog postupka zbog predstojećeg isteka mjera nije opravdano i da bi stoga ovaj postupak trebalo odmah prekinuti zbog sljedećih razloga:

                                 —

                                 navodni poremećaji na tržištu i primjena članka 2. stavka 6.a za utvrđivanje dampinških marži nisu u skladu s pravom WTO-a,

                                 —

                                 u pritužbi su sadržane obmanjujuće informacije i iznesena je pogrešna predodžba o kineskoj gospodarskoj strukturi te nema utemeljenih dokaza o narušavanju ulaznih cijena agruma. CCC je pokrenuo i temu uloge poduzeća u državnom vlasništvu na određenim kineskim tržištima u pogledu prisutnosti države i narušavanja tržišta, prava korištenja zemljišta, navodne diskriminacije na temelju politika ili mjera te u pogledu troškova rada.

                                 —

                                 zajednička poljoprivredna politika EU-a,

                                 —

                                 subvencije i programi potpore koje španjolska vlada pruža poljoprivrednicima u području poljoprivrede,

                                 —

                                 nedovoljno dokaza da postoji vjerojatnost ponavljanja ili nastavka štete.

                     (24)

                     Komisija je odbila sve argumente koje je iznio CCC-a. Konkretno obrazloženje za odbijanje tih argumenata sadržano je u:

                                 —

                                 uvodnoj izjavi 54. o usklađenosti metodologije upotrijebljene za utvrđivanje uobičajene vrijednosti s pravom WTO-a i odjeljcima od 3.2.1.2. do 3.2.1.9. o znatnim poremećajima troškova i cijena u NRK-u, uključujući ulazne elemente koji se upotrebljavaju u proizvodnji konzerviranih mandarina;

                                 —

                                 uvodnoj izjavi 55. o zajedničkoj poljoprivrednoj politici Unije i programima potpore za španjolske poljoprivrednike;

                                 —

                                 odjeljku 4. o vjerojatnosti ponavljanja ili nastavka štete.

               1.8.   Daljnji postupak

                     (25)

                     Komisija je 5. kolovoza 2020. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe („konačna objava”) te je pozvala strane da dostave primjedbe. Samo je CCC dostavio primjedbe.

                     (26)

                     Nisu zaprimljeni nikakvi zahtjevi za saslušanje.

                     (27)

                     Komisija je 7. rujna 2020. svim zainteresiranim stranama dostavila dodatnu konačnu objavu kako bi se uključila odredba o praćenju. Svim je zainteresiranim stranama odobreno razdoblje od tri dana unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na dokument o dodatnoj konačnoj objavi. Komisija nije zaprimila nikakve primjedbe.

               2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1.   Predmetni proizvod

                     (28)

                     Proizvod na koji se ova revizija odnosi isti je kao onaj iz početnog ispitnog postupka, odnosno to su pripremljene ili konzervirane mandarine (uključujući tangerske i satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine i drugi slični hibridi agruma bez dodanog alkohola, neovisno o tome sadržavaju li dodani šećer ili druga sladila, te kako su trenutačno definirane pod tarifnim brojem HS-a 2008, podrijetlom iz Narodne Republike Kine (predmetni proizvod), trenutačno razvrstane u oznake KN 2008 30 55, 2008 30 75 i ex 2008 30 90 („konzervirane mandarine”).

                     (29)

                     Predmetni se proizvod dobiva guljenjem i segmentiranjem određenih varijeteta malih agruma (uglavnom satsuma mandarina) koji se zatim u šećernom sirupu, soku ili vodi pakiraju u ambalažu raznih veličina kako bi se udovoljilo posebnim zahtjevima različitih tržišta.

                     (30)

                     Satsuma mandarine, klementine i drugi mali agrumi obično se zajednički nazivaju „mandarine”. Većina je tih različitih voćnih varijeteta primjerena za upotrebu u svježem stanju ili za preradu. Međusobno su slični, stoga se njihovi pripravci ili konzervirani proizvodi smatraju jednim proizvodom.

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (31)

                     U ispitnom postupku pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička svojstva te jednaku osnovnu namjenu:

                                 (a)

                                 predmetni proizvod;

                                 (b)

                                 proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a;

                                 (c)

                                 proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                     (32)

                     Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

               3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

         3.1.   Uvodne napomene

                     (33)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz NRK-a.

                     (34)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uvoz konzerviranih mandarina nastavio se odvijati na sličnim razinama kao i u prethodnom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera (tj. od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013.). U apsolutnim iznosima uvoz iz NRK-a iznosio je 19 152 tone u razdoblju ispitnog postupka revizije. Grupa proizvođača izvoznika koja surađuje opskrbljuje oko [17 %–25 %] tržišta Unije.

                     (35)

                     Ukupni prijavljeni proizvodni kapacitet grupe proizvođača izvoznika koja surađuje iznosio je približno 5 % ukupnog procijenjenog kineskog proizvodnog kapaciteta. S obzirom na nisku razinu suradnje Komisija je primijenila članak 18. i temeljila zaključke o kineskom tržištu konzerviranih mandarina, uključujući proizvodnju, kapacitet i rezervni kapacitet, na raspoloživim podacima.

                     (36)

                     Zaključci u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili su se posebno na informacijama iz zahtjeva za reviziju, statističkim podacima koji se temelje na podacima koje su države članice dostavile Komisiji u skladu s člankom 14. stavkom 6. osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) te odgovorima u okviru odabira uzorka dostavljenima u trenutku pokretanja postupka, odgovorima na upitnik koje je dostavila grupa Yiguan i informacijama koje je dostavio CCC. Osim toga, Komisija je upotrijebila i druge izvore javno dostupnih informacija, kao što su baze podataka Global Trade Atlas (13) („GTA”) i Orbis Bureau van Dijk (14) („Orbis”).

               3.1.1.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

                     (37)

                     S obzirom na dostatne dokaze raspoložive u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera pri pokretanju ispitnog postupka koji upućuju na to da postoje znatni poremećaji na domaćem tržištu NRK-a u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak u vezi s NRK-om na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

                     (38)

                     Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve poznate proizvođače iz NRK-a da dostave informacije zatražene u Prilogu III. Obavijesti o pokretanju postupka koje se odnose na ulazne elemente koji se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Relevantne informacije dostavilo je pet proizvođača.

                     (39)

                     Kako bi došla do informacija o navodnim znatnim poremećajima na domaćem tržištu NRK-a u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak, Komisija je upitnik poslala i kineskoj vladi. Od kineske vlade nije zaprimljen nikakav odgovor. Komisija je potom obavijestila kinesku vladu da će za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u NRK-u koristiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe. Komisija nije primila nikakav odgovor od kineske vlade.

                     (40)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka ujedno pozvala sve zainteresirane strane da u roku od 37 dana od datuma objave te obavijesti u Službenom listu Europske unije iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze u pogledu primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u odnosu na NRK.

                     (41)

                     CCC i grupa Yiguan iznijeli su primjedbu o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u. Komisija je odgovorila na te tvrdnje u prethodnoj uvodnoj izjavi 54.

                     (42)

                     Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti.

                     (43)

                     Komisija je 23. siječnja 2020. obavijestila sve zainteresirane strane prvom bilješkom u spisu (15) („prva bilješka”), u kojoj je zatražila njihovo mišljenje o relevantnim izvorima koje bi mogla upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike iz NRK-a u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugom alinejom osnovne uredbe. Komisija je u njoj navela sve čimbenike proizvodnje, kao što su materijali, energija, radna snaga i otpad, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji predmetnog proizvoda. Osim toga, Komisija je na temelju kriterijâ za odabir nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti utvrdila da je u toj fazi Turska najprimjerenija reprezentativna zemlja.

                     (44)

                     Komisija je svim zainteresiranim stranama dala priliku da dostave primjedbe. Primjedbe je primila od udruženja FENAVAL i FRUCOM (16).

                     (45)

                     Te je primjedbe Komisija razmotrila u drugoj bilješci od 29. svibnja 2020. o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti („druga bilješka”). U njoj je Komisija detaljnije navela popis faktora proizvodnje i ponovila zaključak da je Turska najprimjerenija reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Nije zaprimljena nijedna primjedba.

               3.2.   Uobičajena vrijednost za proizvođača izvoznika koji surađuje

                     (46)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe, „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

                     (47)

                     Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se […] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Kako je dodatno objašnjeno u nastavku, Komisija je u predmetnom ispitnom postupku zaključila da je na temelju raspoloživih dokaza te s obzirom na izostanak suradnje kineske vlade i potkrijepljenih prigovora proizvođača izvoznika primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

               3.2.1.   Postojanje znatnih poremećaja

         3.2.1.1.   Uvod

                     (48)

                     Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe utvrđuje se: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:

                                 —

                                 na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice,

                                 —

                                 prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove,

                                 —

                                 javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta,

                                 —

                                    nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu,

                                 —

                                    poremećaji u području troškova plaća,

                                 —

                                    pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.”

                     (49)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe u procjeni postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) uzima se u obzir, među ostalim, neiscrpan popis elemenata iz prethodne odredbe. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe, pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima mogući učinak jednog od tih elemenata ili više njih na cijene i troškove predmetnog proizvoda u zemlji izvoznici. Budući da taj popis nije kumulativan, doista nije potrebno voditi računa o svim elementima kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog ili više elementa s popisa mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi gospodarskog i upravnog ustroja zemlje izvoznice vladi daju znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila.

                     (50)

                     U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je: „Ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.”

                     (51)

                     Na temelju te odredbe Komisija je izradila izvješće o NRK-u (dalje u tekstu „Izvješće”) (17), iz kojeg je vidljivo postojanje znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih faktora proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) i u pojedinim sektorima (na primjer, sektor čelika i kemikalija). Izvješće je dodano u spis ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka. U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz spisa ispitnog postupka.

                     (52)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 18., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporila postojeće dokaze iz spisa predmeta, uključujući Izvješće, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

                     (53)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 23., CCC i grupa Yiguan dostavili su primjedbe u tom pogledu. Oboje su tvrdili da primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije ni pravno ni činjenično opravdana. Prema mišljenju CCC-a i grupe Yiguan, to je zato što se člankom 2.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu ne priznaje koncept znatnih poremećaja. Nadalje, uobičajena vrijednost koju je izračunao EU prema mišljenju CCC-a i grupe Yiguan nije bila u skladu s člankom 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu i njegovim tumačenjem koje je dalo Žalbeno tijelo u predmetu EU – biodizel (Argentina), prema kojem je izračun uobičajene vrijednosti dopušten samo u slučaju kada „nema prodaje sličnog proizvoda pod uobičajenim trgovačkim uvjetima na domaćem tržištu zemlje izvoznice ili kada, zbog posebnog stanja na tržištu […], takva prodaja ne dopušta pravilnu usporedbu”. CCC je tvrdio da prisutnost znatnih poremećaja nije obuhvaćena ni kategorijom prodaje koja nije ostvarena u „uobičajenom tijeku trgovine” ni „posebnom situacijom na tržištu”. Osim toga, CCC i grupa Yiguan uputili su na navodno nepostojanje dokaza o tome na koji način intervencija vlade utječe na cijene i shodno tome dovodi do poremećaja. Nadalje, CCC i grupa Yiguan postavili su pitanja o tome bi li i programi potpore koji postoje u okviru Unijine zajedničke poljoprivredne politike i/ili španjolskog nacionalnog prava doveli do državne intervencije, a time i do narušavanja odgovarajućih troškova i cijena proizvođača konzerviranih mandarina u Uniji. CCC i grupa Yiguan u tom pogledu zahtijevaju od Komisije da ne primijeni članak 2. stavak 6.a zbog posebnosti poljoprivrednog sektora koji je, prema njihovu mišljenju, jedinstven sektor za koji sve zemlje svijeta provode određenu politiku potpore.

                     (54)

                     Za potrebe ovog ispitnog postupka Komisija je u uvodnoj izjavi 110. zaključila da je primjereno primijeniti članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe. Komisija se nije složila sa stajalištem CCC-a i grupe Yiguan da ne smije primijeniti članak 2. stavak 6.a. Naprotiv, smatrala je da je članak 2. stavak 6.a primjenjiv i da se u okolnostima ovog predmeta mora primijeniti. Komisija je smatrala da je ta odredba u skladu s obvezama Europske unije u okviru WTO-a. U tom kontekstu Komisija je podsjetila i da se spor DS473 EU – biodizel (Argentina) nije odnosio na primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, koji je relevantna pravna osnova za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u ovom ispitnom postupku. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

                     (55)

                     Kad je riječ o pozivanju CCC-a i skupine Yiguan na Unijinu zajedničku poljoprivrednu politiku i/ili programe potpore koji navodno postoje u okviru španjolskog nacionalnog prava, Komisija je podsjetila da se za potrebe utvrđivanja postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe potencijalni učinak jednog ili više elemenata navedenih u toj odredbi analizira s obzirom na cijene i troškove u zemlji izvoznici. Struktura troškova i mehanizmi formiranja cijena na drugim tržištima, uključujući opće kvalitativne procjene specifične situacije sektora, ne uzimaju se u obzir u tom kontekstu. Taj argument CCC-a i skupine Yiguan stoga nije relevantan i odbačen je.

                     (56)

                     U svojim primjedbama na konačnu objavu, CCC je ponovio svoje argumente iznesene u uvodnoj izjavi 53. i tvrdio da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe, jednostrano stvoren od strane EU-a, nadilazi postojeće pravne odredbe Sporazuma o antidampingu, koji ne sadržava takvu odredbu. Nadalje, CCC je tvrdio da se u odluci Žalbenog tijela u sporu DS473 utvrđuju pravila za određivanje uobičajenih vrijednosti i da se EU mora pridržavati odluka Žalbenog tijela.

                     (57)

                     Komisija je ponovila, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 54., da se spor DS473 nije odnosio na primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, koja je relevantna pravna osnova za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u ovom ispitnom postupku. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe uobičajena vrijednost u zemlji podrijetla trebala bi odražavati nenarušenu cijenu sirovina u reprezentativnoj zemlji. Nadalje, odluka Žalbenog tijela u sporu DS473 potvrdila je da postoje okolnosti u kojima se uobičajena vrijednost u zemlji podrijetla može izračunati uzimajući u obzir informacije iz reprezentativne treće zemlje.

                     (58)

                     Komisija je ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u, s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz spisa, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući predmetni proizvod. Na temelju te analize, kako je navedeno u odjeljcima od 3.2.1.2. do 3.2.1.9. u nastavku, odbacuje se argument o nepostojanju dokaza o tome kako državna intervencija utječe na cijene u sektoru konzerviranih mandarina.

               3.2.1.2.   Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u NRK-u

                     (59)

                     Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i određuje gospodarsko upravljanje NRK-om. Temeljno je načelo sljedeće: „proizvodna sredstva u socijalističkom javnom vlasništvu, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu je „pokretačka sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (18). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva, ne samo da su moguće znatne vladine intervencije u gospodarstvu nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (19).

                     (60)

                     Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a povezane su na svakoj razini (pravna, institucionalna, osobna) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „Socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „Glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (20). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom NRK-a. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

                     (61)

                     Kineska država provodi intervencionističku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (21). Intervencionistički gospodarski instrumenti koje primjenjuju kineska tijela raznovrsni su te uključuju sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja.

                     (62)

                     Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjer kineskog gospodarstva određuje složeni sustav industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u toj zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Na pokrajinskoj razini planovi su podrobni, a u nacionalnim se planovima postavljaju općenitiji ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju ostvariti. Izričiti proizvodni ciljevi bili su uobičajeni u prošlim ciklusima planiranja, a sad ih sadržavaju samo određeni planovi. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti praktički moraju prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnom stanju koje je određeno sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.2.1.5. u nastavku) (22).

                     (63)

                     Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu NRK-a prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve državne industrijske politike, umjesto da u prvom redu procjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.2.1.8. u nastavku) (23). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava kao što su tržišta dionica, obveznica, privatnog vlasničkog kapitala itd. Uz bankarski sektor i ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (24).

                     (64)

                     Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvo javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje ciljeva politike umjesto za gospodarsku učinkovitost, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (25). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Tijela provode provjere ulaganja i primjenjuju različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važan instrument potpore ciljevima industrijske politike, kao što su zadržavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili jačanje domaće industrije (26).

                     (65)

                     Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim postulatima kojima se predviđaju i potiču brojne raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (27).

                     (66)

                     U svojim primjedbama na konačnu objavu CCC je napomenuo da Komisija činjenicu da u socijalističkom tržišnom gospodarstvu u Kini prevladava državno vlasništvo i da KPK to podupire smatra razlogom za primjenu drukčije metodologije utvrđivanja uobičajene vrijednosti. S tim u vezi CCC je kritizirao Komisiju zbog toga što joj smeta da se razvoj zemlje postiže „narušavanjem tržišta”. CCC smatra da bi svaka politička stranka u svijetu bila zabrinuta za gospodarstvo svoje zemlje i pokušala poboljšati domaći životni standard. Stoga je CCC smatrao da je Komisijin pristup politički usmjeren i u znatnoj mjeri pristran.

                     (67)

                     Komisija je odbacila tvrdnju o pristranosti. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 48., analiza na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe fokusira se isključivo na znatne poremećaje, odnosno poremećaje do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Komisija se stoga oslonila na činjenične okolnosti u zemlji izvoznici.

               3.2.1.3.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice

                     (68)

                     Poduzeća koja posluju u vlasništvu ili pod kontrolom države, koja država politički nadzire i/ili im pruža smjernice čine bitan dio gospodarstva u NRK-u.

                     (69)

                     Kineska vlada i KPK održavaju strukture preko kojih imaju stalan utjecaj na poduzeća, osobito ona u državnom vlasništvu. Država (a u mnogim aspektima i KPK) ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća u državnom vlasništvu provode opće gospodarske politike nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u njihovu donošenju operativnih odluka. To se u pravilu postiže rotacijom kadrova između državnih tijela i poduzeća u državnom vlasništvu, prisutnošću članova partije u izvršnim tijelima poduzeća u državnom vlasništvu i partijskih ćelija u poduzećima (vidjeti i odjeljak 3.2.1.4.) te oblikovanjem korporativne strukture u sektoru poduzeća u državnom vlasništvu (28). Zauzvrat, poduzeća u državnom vlasništvu imaju poseban status u kineskom gospodarstvu koji im donosi niz gospodarskih koristi, ponajprije zaštitu od tržišnog natjecanja i povlašteni pristup relevantnim ulaznim elementima, uključujući financiranje (29).

                     (70)

                     U sektoru konzerviranog voća postoji mnogo malih proizvođača i općenito velik broj MSP-ova. Stoga nije bilo moguće utvrditi omjer poduzeća u državnom vlasništvu i poduzeća u privatnom vlasništvu. U nedostatku bilo kakvih podataka koji pokazuju suprotno, Komisija je smatrala da je država prilično prisutna i u tom sektoru. U svakom slučaju, bez obzira na vlasništvo, svi proizvođači podliježu smjernicama politike kineske države kako je detaljnije opisano u odjeljku 3.2.1.5.

               3.2.1.4.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

                     (71)

                     Osim što kontrolira gospodarstvo vlasništvom nad poduzećima u državnom vlasništvu i drugim alatima, kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (30), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a, organizacija KPK-a mora se osnovati u svakomdruštvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (31)), a društvo mora omogućiti uvjete za rad te partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim,  barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege (32). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (33). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače konzerviranih mandarina i dobavljače njihovih ulaznih elemenata.

                     (72)

                     Iako su dostupne samo ograničene informacije o prisutnosti države u sektoru konzerviranih mandarina zbog njegove fragmentacije, ispitnim postupkom utvrđeno je da čelik čini oko 21 % troškova proizvodnje, i time predstavlja, osim agruma (koji čine otprilike 25 %–30 % troškova proizvodnje), najvažniju sirovinu za proizvodnju konzerviranih mandarina. Međutim, sektor čelika podliježe znatnoj državnoj dominaciji (34). Mnogi su veliki proizvođači čelika u tom sektoru poduzeća u državnom vlasništvu. Neki od njih izričito se navode u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.” (35) kao primjeri uspjeha 12. petogodišnjeg plana (npr. Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel itd.). S obzirom na važnost čelika kao ulaznog elementa za proizvodnju limenki, proizvođači konzerviranih mandarina imaju koristi od poremećaja cijena zbog uplitanja države u sektor čelika.

                     (73)

                     U svojim primjedbama na konačnu objavu CCC je izrazio neslaganje s Komisijinim pristupom. Prema njegovu mišljenju, Komisija je priznala da je prisutnost države u industriji agruma prilično ograničena, ali je zatim to pitanje zanemarila fokusirajući se na doprinos sektora čelika umjesto na prisutnost države u samom sektoru agruma.

                     (74)

                     Komisija je tu primjedbu odbacila. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 96. i 97. u nastavku, relevantne značajke kineskog sustava koje dovode do znatnih poremećaja primjenjuju se u cijeloj zemlji i u svim sektorima, uključujući čimbenike proizvodnje koji se upotrebljavaju u proizvodnji konzerviranih mandarina. S obzirom na važnost čelika kao ulaznog elementa i s obzirom na činjenicu da se svi ulazni elementi osim šećera nabavljaju u NRK-u, troškovi konzerviranih mandarina jasno su izloženi takvim sustavnim poremećajima, među ostalim i zbog znatne dominacije države u sektoru čelika.

                     (75)

                     Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.2.1.8. u nastavku) te u nabavi dodatnih sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (36).

                     (76)

                     Stoga prisutnost i intervencije države u poduzećima, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu i druge sektore (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih elemenata proizvodnje), omogućavaju kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove.

               3.2.1.5.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

                     (77)

                     Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Zbog sustava planiranja u NRK-u resursi se općenito usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (37).

                     (78)

                     Konkretno, u sektoru konzerviranih mandarina, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 72., čelik je važan ulazni element za proizvodnju. Iako je sektor konzerviranih mandarina sam po sebi manja grana industrije, koja nije posebno obuhvaćena glavnim planovima kineske vlade, proizvođači u tom sektoru imaju koristi od poremećaja cijena sirovina koje upotrebljavaju, prvenstveno čelika i željeza.

                     (79)

                     Kineska vlada industriju čelika smatra ključnom industrijom (38). To je potvrđeno u nizu planova, direktiva i drugih dokumenata koji se odnose na čelik, a izdani su na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, na primjer u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”. U tom se planu navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskog gospodarstva, nacionalni temelj” (39). Glavne zadaće i ciljevi iz tog plana obuhvaćaju sve aspekte razvoja te industrije (40). U „Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.)” (41) („Katalog”) željezo i čelik navode se kao poticane industrije. Primjena Kataloga potvrđena je u nedavnom antisubvencijskom ispitnom postupku o određenim toplovaljanim plosnatim proizvodima od željeza, nelegiranog ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz NRK-a (42).

                     (80)

                     Nadalje, kineska vlada usmjerava razvoj sektora u skladu sa širokim rasponom alata politike i direktiva koji su, među ostalim, povezani sa sljedećim: sastavom i restrukturiranjem tržišta, sirovinama, ulaganjima, uklanjanjem kapaciteta, asortimanom proizvoda, premještanjem, modernizacijom itd. Kineska vlada tim i drugim sredstvima usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja sektora čelika (43).

                     (81)

                     Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju čelika i željeza kao glavne sirovine koja se upotrebljava u proizvodnji predmetnog proizvoda. Te mjere onemogućuju normalno djelovanje tržišnih sila.

                     (82)

                     U svojim primjedbama na konačnu objavu, CCC je tvrdio da je Komisijin argument zvučao kao da se resursi u NRK-u raspodjeljuju bez uzimanja u obzir tržišnih sila, čime se ometa opći gospodarski razvoj zemlje, što nije bilo točno. Nadalje, CCC je istaknuo da svi gospodarski subjekti iz EU-a, u javnom ili privatnom vlasništvu, također djeluju u skladu s planovima EU-a ili politikama koje su osmislile države članice.

                     (83)

                     Komisija je u vezi s tim ponovila da pitanja kao što su opći gospodarski razvoj ili poboljšanje životnog standarda nisu predmet analize na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Umjesto toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 48., ta analiza fokusira se samo na pitanja u kojoj mjeri prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. S obzirom na upućivanje CCC-a na aktivnosti gospodarskih subjekata iz EU-a, Komisija je podsjetila, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 55., da se analiza znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe bavi potencijalnim učinkom jednog ili više elemenata navedenih u toj odredbi na cijene i troškove u zemlji izvoznici. U tom kontekstu nisu uzete u obzir aktivnosti gospodarskih subjekata na drugim tržištima.

               3.2.1.6.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

                     (84)

                     Prema podacima u spisu kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tomu to što se, iako se kinesko stečajno pravo službeno temelji na načelima koja su slična načelima primijenjenima u stečajnim pravima drugih zemalja, kineski sustav redovito nedovoljno provodi. Broj stečajeva i dalje je iznimno nizak u odnosu na veličinu gospodarstva te zemlje, upravo zbog toga što postupci u slučaju nesolventnosti imaju brojne nedostatke, čiji je učinak zapravo odvraćanje od podnošenja zahtjeva za pokretanje stečajnog postupka. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti, što često izravno utječe na ishod tih postupaka (44).

                     (85)

                     Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kada je riječ o vlasništvu nad zemljištem i pravima korištenja zemljišta u NRK-u (45). Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Dodjela zemljišta ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju pa određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (46). Osim toga, nadležna tijela pri dodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (47).

                     (86)

                     Baš kao i drugi sektori kineskoga gospodarstva, proizvođači konzerviranih mandarina podliježu uobičajenim odredbama kineskog zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima i vlasništvu. Zbog toga su i ta društva podložna poremećajima „odozgo”, koji su posljedica diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu. Ovaj ispitni postupak nije otkrio ništa što bi dovelo u pitanje te nalaze, pri čemu su CCC i grupa Yiguan samo tvrdili da dodjela zemljišta ne predstavlja ograničenje ili zabranu komercijalnog korištenja zemljišta, kao i da sve zemlje štite poljoprivrednike jer je poljoprivreda u svim zemljama ključan dio gospodarskih aktivnosti koje su usko povezane sa socijalnom stabilnošću i sigurnošću. Stoga je Komisija preliminarno zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način, što dovodi do poremećaja kada se omogućuje nastavak poslovanja insolventnih društava te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u. Čini se da se ta razmatranja, na temelju raspoloživih dokaza i u nedostatku informacija koje bi to opovrgnule, u potpunosti primjenjuju i u sektoru konzerviranih mandarina.

                     (87)

                     Nakon konačne objave CCC i grupa Yiguan tvrdili su da se, s obzirom na to da Komisija nije mogla pronaći dokaze kojima bi potkrijepila svoj zaključak o poremećajima na tržištu zbog nepostojanja činjeničnih elemenata u industriji agruma, usmjerila na opću gospodarsku strukturu Kine koju obilježava „socijalističko gospodarstvo”, ustroj kineske vlade i ulogu KPK-a. U svojim primjedbama CCC je napomenuo da elementi kao što su nepostojanje ili diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakona o stečaju, trgovačkim društvima ili vlasništvu nisu pronađeni u sektoru agruma.

                     (88)

                     Međutim, CCC-ovi argumenti nisu prihvaćeni. Komisija je podsjetila da su kineski zakoni o stečaju, trgovačkim društvima i vlasništvu općenito primjenjivi (48), među ostalim i u sektoru konzerviranih mandarina. Ne postoje točni i primjereni dokazi na temelju kojih bi se moglo sa sigurnošću utvrditi da poremećaji koji proizlaze iz nedostatka, diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe zakona o stečaju, trgovačkim društvima ili vlasništvu ne utječu na sektor agruma.

                     (89)

                     Komisija je u kontekstu svega navedenoga zaključila da je došlo do diskriminatorne primjene ili neodgovarajućeg izvršavanja zakonodavstva o stečaju i o vlasništvu u sektoru konzerviranih mandarina, što se odnosi i na predmetni proizvod.

               3.2.1.7.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

                     (90)

                     Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u NRK-u jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. NRK nije ratificirao niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada („ILO”), posebno onih koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (49). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, ta organizacija nije nezavisna od državnih tijela i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (50). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, kojim je pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima ograničen na lokalne stanovnike određenog administrativnog područja. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kad je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (51). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u NRK-u.

                     (91)

                     Nisu dostavljeni nikakvi dokazi o tome da sektor konzerviranih mandarina ne podliježe opisanom kineskom sustavu radnog prava. Naprotiv, CCC i grupa Yiguan tvrdili su da znatan dio radne snage poduzeća u sektoru agruma obično čine privremeni ili sezonski radnici angažirani iz ruralnih područja, s kojima ta poduzeća ne sklapaju ugovor o radu i koji su u cijelosti plaćeni po učinku koji se mjeri na temelju proizvedene ili prerađene količine. CCC i grupa Yiguan nisu dostavili nikakve informacije koje bi bile u suprotnosti s nalazima iz uvodne izjave 90. Umjesto toga, samo su izjavili da je brz rast urbanizacije u Kini neosporan i da kretanje milijuna ljudi u brojnim gradovima dokazuju postojanje mobilnosti ljudi u Kini. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 90., to je posljedica sustava registracije kućanstava koja dovodi do poremećaja u plaćama zbog ranjivosti određenih kategorija radnika, a ne fizičke mobilnosti samih radnika. Nadalje, CCC i društvo Yiguan uputili su na početni ispitni postupak, ali nisu naveli nijedan konkretan nalaz u tom ispitnom postupku kojim bi se dovelo u pitanje postojanje znatnih poremećaja iz članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe. Komisija je u tom pogledu napomenula da početni ispitni postupak ne potkrepljuje tvrdnje CCC-a i Yiguana te da je naprotiv pronađen niz nepravilnosti u pogledu načina na koji je sklopljen ugovor o radu i kako su radnici plaćeni.

                     (92)

                     Nakon konačne objave CCC je ponovio svoje argumente koji se odnose na dvije skupine radnika u industriji prerade voća, odnosno zaposlenike u punom radnom vremenu i sezonske radnike. S tim u vezi CCC je ustrajao na tome da angažiranje sezonskih radnika iz sjevernog dijela NRK-a od strane poduzeća za preradu voća dokazuje i slobodu zapošljavanja radnika i slobodu odabira tih radnika da se zaposle. Stoga je CCC smatrao da je Komisijina ocjena poremećaja povezanih s plaćama činjenično pogrešna.

                     (93)

                     Međutim, Komisija nije tvrdila da bi samo postojanje različitih kategorija radnika, kao što su zaposlenici u punom radnom vremenu ili sezonski radnici, dovelo do znatnih poremećaja. Umjesto toga, posebnosti sustava radnog prava, zajedno sa sustavom registracije kućanstava i nedostatkom kolektivnih radnih organizacija koje zastupaju interese radnika, dovode do nepravilnosti i narušavanja plaća opisanih u uvodnoj izjavi 90. Stoga se argumenti CCC-a nisu mogli prihvatiti.

                     (94)

                     Stoga poremećaji u području troškova plaća u jednakoj mjeri izravno (kada je riječ o proizvodnji predmetnog proizvoda ili glavne sirovine za njegovu proizvodnju) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) utječu na sektor konzerviranih mandarina.

               3.2.1.8.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

                     (95)

                     Na pristup kapitalu poduzeća u NRK-u utječu različiti poremećaji.

                     (96)

                     Prvo, za kineski financijski sustav karakterističan je snažan položaj banaka u državnom vlasništvu (52), koje pristup financijskim sredstvima ne odobravaju samo na temelju gospodarske održivosti projekta nego i drugih kriterija. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje KPK) (53) te, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Banke pritom poštuju izričitu zakonsku obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (54). Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (55).

                     (97)

                     Iako je utvrđeno da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka u svrhu trgovinske zaštite, upućuje na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata.

                     (98)

                     Nadalje, česti poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima imaju mnogobrojne razloge, među ostalima i taj što na procjenu rizika utječu strateška važnost društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (56).

                     (99)

                     Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (57). To dovodi do sklonosti kreditiranja poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

                     (100)

                     Drugo, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potakao rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer za to je nedavni rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju.

                     (101)

                     Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Naime, udio kreditiranja po referentnoj ili nižoj stopi i dalje čini 45 % ukupnog kreditiranja te se čini da se povećala primjena ciljanog kreditiranja s obzirom na to da se njegov udio od 2015. znatno povećao unatoč pogoršanju gospodarskih uvjeta. Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala.

                     (102)

                     Opći kreditni rast u NRK-u upućuje na sve lošiju učinkovitost raspodjele kapitala bez ikakvih znakova ograničavanja kredita koji bi se mogli očekivati u okruženju nenarušenog tržišta. Zbog toga je posljednjih godina zabilježen nagli porast broja loših kredita. Suočena sa sve većim brojem rizičnih dugova kineska je vlada odlučila izbjeći neispunjenje obveza. Stoga se rješavanju problema loših dugova pristupilo odgodom otplate duga, pa su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prijenosom vlasništva nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije uklonjen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci.

                     (103)

                     U biti, unatoč nedavnim mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u NRK-u utječu znatni poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveobuhvatne uloge države na tržištima kapitala.

                     (104)

                     Nisu dostavljeni dokazi da prethodno opisane vladine intervencije u financijskom sustavu ne bi imale učinak na sektor konzerviranih mandarina. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

                     (105)

                     U svojim primjedbama na konačnu objavu CCC je naveo da Komisija, na temelju izjave da državno vlasništvo nad financijskim institucijama u Kini i prisutnost KPK-a narušavaju financiranje i kamatnu stopu, pogrešno zaključuje da poremećaji postoje u poljoprivredi i njezinom prerađivačkom sektoru. CCC je primijetio da Komisija nije objasnila ima li sektor agruma problema s pristupom financiranju, nakon čega je izrazio stajalište da su svrha i motivacija izmijenjenog instrumenta trgovinske zaštite EU-a stvaranje novih odredbi koje nisu sadržane u Sporazumu WTO-a o antidampingu.

                     (106)

                     U odgovoru na te primjedbe Komisija je istaknula da se njezina prethodna analiza o poremećajima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) šestom alinejom temelji na objektivnim dokazima koji su uloženi u spis i na koje je CCC imao priliku iznijeti primjedbe. Na temelju svih dostupnih dokaza Komisija nije raspolagala točnim i primjerenim dokazima o tome da pristup financiranju ne bi bio narušen. Primjedbe CCC-a o spojivosti članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe s pravilima WTO-a već su razmotrene u prethodnim uvodnim izjavama 54. i 57.

               3.2.1.9.   Sustavna priroda opisanih poremećaja

                     (107)

                     Komisija je istaknula da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se činjenice o kineskom sustavu opisanom u odjeljcima od 3.2.1.1. do 3.2.1.5. i u dijelu A Izvješća te njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za faktore proizvodnje opisane u odjeljcima 3.2.1.6.–3.2.1.8. i u dijelu B Izvješća.

                     (108)

                     Komisija podsjeća da su za proizvodnju konzerviranih mandarina potrebni brojni ulazni elementi. Prema dokazima u spisu, proizvođač izvoznik koji surađuje sve je ulazne elemente, osim dijela šećera, nabavljao u NRK-u. Kada proizvođači konzerviranih mandarina kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

                     (109)

                     Stoga ne samo da domaće prodajne cijene konzerviranih mandarina nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. Kineska vlada i proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili.

               3.2.1.10.   Zaključak

                     (110)

                     Analiza iz odjeljaka od 3.2.1.2. do 3.2.1.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji NRK-a u svoje gospodarstvo općenito i u sektor konzerviranih mandarina (uključujući predmetni proizvod), pokazala je da cijene ili troškovi predmetnog proizvoda, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kako je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

                     (111)

                     Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku.

               3.2.2.   Reprezentativna zemlja

                     (112)

                     Kriteriji za odabir reprezentativne zemlje bili su sljedeći:

                                 (a)

                                 sličan stupanj gospodarskog razvoja kao NRK. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a,

                                 (b)

                                 proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka u toj zemlji,

                                 (c)

                                 dostupnost relevantnih javnih podataka u toj zemlji,

                                 (d)

                                 ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to moguće, daje zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

                     (113)

                     Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 43. do 45., Komisija je zainteresiranim stranama stavila na raspolaganje dvije bilješke u spis o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti. U drugoj bilješci Komisija je zaključila da se Turska smatra odgovarajućom reprezentativnom zemljom u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Komisija nije primila nikakve primjedbe na odabir reprezentativne zemlje.

               3.2.3   Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

                     (114)

                     Komisija je u prvoj bilješci navela da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”) kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine čimbenika proizvodnje, dok će izvor za utvrđivanje nenarušenih troškova rada, energije i otpada ovisiti o odabranoj reprezentativnoj zemlji.

                     (115)

                     Nadalje, na temelju odluke da se Turska koristi kao reprezentativna zemlja, kako je navedeno u drugoj bilješci, Komisija je obavijestila zainteresirane strane da će se služiti bazom podataka GTA kako bi utvrdila nenarušene troškove čimbenika proizvodnje te podacima Turskog zavoda za statistiku za utvrđivanje nenarušenih troškova rada i energije.

               3.2.4.   Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

         3.2.4.1.   Podaci upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti

                     (116)

                     Komisija je u prvoj i drugoj bilješci navela da se za potrebe izračuna uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe namjerava koristiti sljedećim izvorima:

                                 (a)

                                 baza podataka Global Trade Atlas („GTA”) (58) za sirovine;

                                 (b)

                                 Turski zavod za statistiku („Turkstat”) (59) za radnu snagu i električnu energiju;

                                 (c)

                                 Orbis (60) za financijske podatke turskog društva u pogledu troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti.

                     (117)

                     U sljedećoj tablici sažeto su prikazani faktori proizvodnje upotrijebljeni u izračunima i njihove oznake HS i jedinične vrijednosti na temelju baze podataka GTA ili turskih baza podataka, uključujući uvozne carine i troškove prijevoza.

                        Tablica 1.

                                 Faktor proizvodnje

                                 Turske oznake robe

                                 Nenarušena vrijednost

                                    Sirovine

                                 Agrumi, svježi ili suhi, mandarine (uključujući tangerske i satsuma mandarine)

                                 0805211000

                                 5,66 CNY/kg

                                 Šećer od šećerne trske ili šećerne repe i kemijski čista saharoza, u krutom stanju, bez dodanih aroma ili tvari za bojenje, bijeli šećer

                                 1701991000

                                 6,15 CNY/kg

                                 Kutije i kutijice od valovitog papira ili kartona koje se upotrebljavaju u uredima, prodavaonicama ili slično

                                 4819100000

                                 11,69 CNY/kg

                                 Papirnate ili kartonske etikete svih vrsta, tiskane, samoljepive

                                 4821101000

                                 118,30 CNY/kg

                                 Ostali papir, karton, celulozna vata i koprene od celuloznih vlakana, izrezani u određene veličine ili oblike; ostali proizvodi od papirne mase, papira, kartona, celulozne vate ili koprene od celuloznih vlakana

                                 4823904090

                                 38,95 CNY/kg

                                 Limenke koje se zatvara lemljenjem ili pregibanjem (pertliranjem), vrsta koje se rabi za spremanje hrane, od željeza ili čelika, obujma ne većeg od 300 l, neovisno jesu li obložene ili toplinski izolirane, ali neopremljene mehaničkim ni toplinskim uređajima

                                 7310211100

                                 28,26 CNY/kg

                                    Rad

                                 Troškovi rada u proizvodnom sektoru

                                 [nije primjenjivo]

                                 37,70 CNY/sat

                                    Energija

                                 Električna energija

                                 [nije primjenjivo]

                                 0,52 CNY/kWh

               3.2.4.2.   Sirovine i ostaci

                     (118)

                     Za sve sirovine za koje nije bilo informacija o tržištu reprezentativne zemlje Komisija se oslonila na uvozne cijene. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja, osim NRK-a. Slično tomu, isključeni su i podaci o uvozu u reprezentativnu zemlju iz zemalja koje nisu članice WTO-a, a koje su navedene u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (61). U članku 2. stavku 7. osnovne uredbe stoji da se domaće cijene u tim zemljama ne mogu koristiti za određivanje uobičajene vrijednosti i da su takvi podaci o uvozu u svakom slučaju zanemarivi. Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je zaključila, kako je navedeno u odjeljku 3.2.1.10., da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Komisija je utvrdila da je uvoz iz ostalih trećih zemalja bio i dalje reprezentativan i kretao se od 70 % do 100 % ukupnog obujma uvezenog u Tursku.

                     (119)

                     Komisija je nastojala utvrditi nenarušenu cijenu sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji konzerviranih mandarina, dostavljenih do vrata tvornice proizvođača izvoznika, kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Da bi to postigla, primijenila je uvoznu carinu reprezentativne zemlje na svaku zemlju podrijetla te je uvoznoj cijeni pridodala domaće troškove prijevoza. Domaći troškovi prijevoza za sve sirovine procijenjeni su na temelju podataka koje su dostavili proizvođači izvoznici koji surađuju, a koji zbog povjerljivosti nisu uključeni u popis referentnih vrijednosti navedenih u tablici 1.

               3.2.4.3.   Rad

                     (120)

                     Komisija je utvrdila statističke podatke o troškovima rada na temelju podataka Turskog zavoda za statistiku koji objavljuje detaljne informacije o plaćama u različitim gospodarskim sektorima u Turskoj. Komisija je upotrijebila plaće prijavljene u turskom proizvodnom sektoru za 2016. (najnoviji dostupni podaci) za gospodarsku djelatnost C.10 (Proizvodnja prehrambenih proizvoda) prema klasifikaciji NACE Rev.2 u Turskoj kako bi utvrdila nenarušene troškove rada (62) u skladu s klasifikacijom NACE Rev.2 (63). Na temelju tih informacija nije moguće razlikovati radnike zaposlene u proizvodnji od onih koji obavljaju administrativne poslove. Kao i u prethodnim ispitnim postupcima, prosječna mjesečna vrijednost za 2016. propisno je korigirana za inflaciju tako što je upotrijebljen indeks cijena domaćih proizvođača (64) koji je objavio Turski zavod za statistiku.

               3.2.4.4.   Električna energija

                     (121)

                     Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za električnu energiju, Komisija je koristila cijene električne energije koje je objavio Turski zavod za statistiku (65). Komisija je upotrijebila podatke o cijenama električne energije za industriju u odgovarajućoj kategoriji potrošnje.

               3.2.4.5.   Potrošni materijal/zanemarive količine

                     (122)

                     Zbog velikog broja čimbenika proizvodnje i ukupne zanemarive težine nekih sirovina u ukupnom trošku proizvodnje (kao što su limunska kiselina, tekuće lužine, klorovodična kiselina, kalcijev laktat, različiti materijali za pakiranje), koji ukupno čine manje od 2 % ukupnih troškova proizvodnje, i činjenice da je damping već utvrđen na temelju ostalih glavnih čimbenika proizvodnje, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost uzimajući u obzir sljedeće čimbenike: satsuma mandarine, šećer, limenku, poklopac, karton, papirnati podložak i papirnatu etiketu. Preostali čimbenici proizvodnje grupirani su u kategoriju potrošnog materijala.

                     (123)

                     Komisija je izračunala postotak potrošnog materijala u odnosu na ukupni trošak sirovina na temelju podataka proizvođača izvoznika koji surađuje i taj je postotak primijenila na ponovno izračunani trošak sirovina pri uporabi utvrđenih nenarušenih cijena.

               3.2.4.6.   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit

                     (124)

                     Režijski troškovi proizvodnje koji su nastali proizvođačima izvoznicima koji surađuju izraženi su kao udio troškova proizvodnje koji su stvarno nastali proizvođačima izvoznicima. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje.

                     (125)

                     Za troškove prodaje, administrativne i opće troškove i dobit Komisija je upotrijebila financijske podatke turskog proizvođača (66) koji su javno dostupni za razdoblje od siječnja do prosinca 2019. kako je najavljeno u drugoj bilješci.

                     (126)

                     Zbog toga su sljedeće stavke dodane nenarušenom trošku proizvodnje:

                                 (a)

                                 troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi od 10,40 %, izraženi prema cijeni prodanih proizvoda, primijenjeni na zbroj troškova proizvodnje;

                                 (b)

                                 dobit od 18,30 %, izražena prema cijeni prodanih proizvoda, primijenjena na troškove proizvodnje.

               3.2.4.7.   Izračun uobičajene vrijednosti

                     (127)

                     Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u sljedećim koracima.

                     (128)

                     Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje konzerviranih mandarina. Primijenila je nenarušene jedinične troškove na stvarnu potrošnju pojedinačnih faktora proizvodnje grupe proizvođača izvoznika koja surađuje.

                     (129)

                     Drugo, Komisija je nenarušenim troškovima proizvodnje konzerviranih mandarina dodala režijske troškove proizvodnje, utvrđene kako je prethodno opisano, kako bi dobila nenarušene troškove proizvodnje.

                     (130)

                     Naposljetku, na utvrđene nenarušene troškove proizvodnje Komisija je primijenila troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 126.

                     (131)

                     Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

               3.3.   Izvozna cijena za grupu proizvođača izvoznika koja surađuje

                     (132)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije grupa proizvođača izvoznika koja surađuje izvozila je proizvod iz postupka revizije izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Izvozna je cijena stoga bila stvarno plaćena ili naplativa cijena za proizvod iz postupka revizije koji se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

               3.4.   Usporedba i dampinška marža

                     (133)

                     Komisija je u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe usporedila izračunanu uobičajenu vrijednost s izvoznom cijenom na razini franko tvornica.

                     (134)

                     U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe, prilagodila izvoznu cijenu za razlike koje utječu na usporedivost cijena. Izvršene su prilagodbe za troškove kopnenog prijevoza, rukovanja, utovara i popratne troškove u rasponu od 2 % do 8 %, troškove kredita u rasponu od 0,1 % do 3 %, provizije u rasponu od 0,1 % do 3 % i bankovne naknade u rasponu od 0,1 % do 3 %.

                     (135)

                     U slučajevima kada je to opravdano Komisija je prilagodila izračunanu uobičajenu vrijednost uračunavši postotak PDV-a koji se ne vraća na njezinu izvoznu prodaju.

                     (136)

                     Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

                     (137)

                     Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, za grupu Yiguan iznosila je 184 %.

               3.5.   Damping koji provode proizvođači izvoznici koji ne surađuju

                     (138)

                     Komisija je izračunala i prosječnu dampinšku maržu proizvođača izvoznika koji ne surađuju. Komisija je upotrijebila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

                     (139)

                     Prvo, da bi utvrdila uobičajenu vrijednost Komisija je upotrijebila prosječnu uobičajenu vrijednost grupe proizvođača izvoznika koja surađuje. Drugo, da bi utvrdila izvoznu cijenu, Komisija je upotrijebila bazu podataka iz članka 14. stavka 6. nakon što je oduzela izvoz grupe proizvođača izvoznika koja surađuje. Komisija je za potrebe usporedbe prilagodila izvoznu cijenu razini franko tvornica primjenom prosječnih provjerenih naknada, uključujući troškove prijevoza, grupe proizvođača izvoznika koja surađuje.

                     (140)

                     Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža izražena u postocima cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je 206 %.

                     (141)

                     Stoga nije dvojbeno da se damping nastavio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               3.6.   Zaključak o nastavku dampinga

                     (142)

                     Komisija je stoga zaključila da se damping nastavio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               3.7.   Dokazi o vjerojatnosti nastavka dampinga iz NRK-a

                     (143)

                     Nakon što je utvrdila postojanje nastavka dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost nastavka dampinga ako se dopusti istek mjera. Pritom su analizirani kineski proizvodni i rezervni kapacitet, ponašanje kineskih izvoznika na drugim tržištima, stanje na domaćem tržištu NRK-a i privlačnost tržišta Unije.

                     (144)

                     Kako je prethodno navedeno, samo se pet kineskih proizvođača izvoznika ili grupa proizvođača izvoznika javilo i ispunilo Prilog I. Obavijesti o pokretanju postupka. Stoga su informacije kineskih proizvođača izvoznika o proizvodnom i rezervnom kapacitetu kojima je raspolagala Komisija bile ograničene.

                     (145)

                     Zbog toga se većina nalaza navedenih u nastavku koji se odnose na nastavak ili ponavljanje dampinga morala temeljiti na drugim izvorima, odnosno na bazama podataka Eurostata i GTA i informacijama koje su dostavili CCC i industrija Unije u zahtjevu za reviziju. Analizom tih informacija otkriveno je sljedeće.

               3.7.1.   Proizvodni i rezervni kapacitet u NRK-u

                     (146)

                     Kina je daleko najveći svjetski proizvođač konzerviranih mandarina s procijenjenom proizvodnjom od 540 000 do 700 000 tona (67).

                     (147)

                     Kad je riječ o ukupnom kineskom proizvodnom i rezervnom kapacitetu, Komisija nije prikupila ukupne informacije za NRK. Stoga je svoje zaključke donijela na temelju informacija koje je dostavilo pet proizvođača/grupa proizvođača koji su odgovorili na upitnik za odabir uzorka. Rezervni kapacitet kineske industrije koji je navelo pet proizvođača/grupa proizvođača iznosio je približno 40 000–60 000 tona (tj. približno 40 % njihova proizvodnog kapaciteta), što je već više od ukupnog obujma prodaje industrije Unije.

               3.7.2.   Ponašanje kineskih izvoznika na tržištima trećih zemalja

                     (148)

                     Kineska izvozna cijena na tržišta trećih zemalja utvrđena je tijekom RIPR-a na temelju podataka dostupnih iz statističkih podataka o izvozu iz baze podataka GTA (68), odnosno na temelju količina i vrijednosti izvoza iz NRK-a (na razini FOB). Unija je treće najvažnije izvozno tržište za kineske proizvođače izvoznike. Prosječna jedinična cijena u Uniji iznosi 1,17 USD po kilogramu. SAD i Japan prvo su i drugo najvažnije izvozno tržište. Prosječna jedinična cijena iznosi 1,19 USD po kilogramu u SAD-u i 1,15 USD u Japanu.

                     (149)

                     Prema bazi podataka GTA i CCC-u obujam izvoza u SAD znatno se smanjio od 2018. do 2019., sa 195 066 tona na 139 682 tone (razlika od 55 384 tone koja odgovara ukupnoj potrošnji u Uniji). To se smanjenje uglavnom objašnjava uvođenjem dodatne carine od 25 % na konzervirane mandarine (dio većeg paketa carina koje su uvedene mjerama SAD-a iz odjeljka 301. za kineski uvoz) (69).

               3.7.3.   Privlačnost tržišta Unije

                     (150)

                     Tržište Unije znatno je manje od raspoloživih rezervnih kapaciteta kineskih proizvođača. Nadalje, zbog trgovinskih problema s SAD-om (70) kineski proizvođači izgubili su približno 55 000 tona izvoza u SAD, što se lako može preusmjeriti na tržište Unije. Taj je obujam znatno veći u usporedbi s potrošnjom u Uniji. Prije uvođenja antidampinških mjera Unija je bila tradicionalno tržište za Kinu te je obujam tadašnjeg izvoza bio više od trostruko veći od njezina trenutačnog izvoza u Uniju. Prosječna izvozna cijena za tržište Unije (1,17 USD/kg) nešto je viša nego za Japan (1,15 USD/kg), ali znatno viša u usporedbi s cijenom za Tajland (1,04 USD/kg). Treba napomenuti i da se cijena za SAD (1,19 USD/kg) kreće u sličnom rasponu kao cijena za Uniju.

                     (151)

                     Ukratko, s obzirom na veliki proizvodni kapacitet dostupan u Kini (a time i sposobnost brzog povećanja obujma proizvodnje) i njezinu prethodnu dampinšku praksu, razumno je zaključiti da bi ukidanje trenutačnih mjera dovelo do povećanja kineskog dampinškog uvoza na tržište Unije.

               3.8.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

                     (152)

                     S obzirom na navedeno Komisija je zaključila da postoji vjerojatnost da će se damping nastaviti u slučaju isteka postojećih mjera. Naime, razina uobičajenih vrijednosti utvrđenih za kineske izvoznike/proizvođače, razina izvoznih cijena proizvođača koji surađuje za tržišta trećih zemalja, privlačnost tržišta Unije i dostupnost znatnog proizvodnog kapaciteta NRK-a upućuju na veliku vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja izvan snage postojećih mjera.

               3.9.   Vjerojatnost ponavljanja dampinga

                     (153)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 165., kineski uvoz ostao je znatan u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ispitni postupak pokazao je da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama. Nadalje, utvrđene dampinške marže potvrđene su analizom izvoznih cijena u ostale treće zemlje, koje se čine još nižima nego što je opisano u uvodnoj izjavi 150. S obzirom na elemente ispitane u odjeljcima 3.7.2. i 3.7.3. Komisija je isto tako zaključila da je vrlo vjerojatno da će u slučaju isteka mjera kineski proizvođači izvoziti u Uniju znatne količine predmetnog proizvoda po dampinškim cijenama. Stoga postoje dokazi o vjerojatnosti nastavka dampinga i, u svakom slučaju, o vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera.

               4.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

         4.1.   Opće napomene

                     (154)

                     Mandarine se beru ujesen i zimi, pri čemu sezona berbe i prerade počinje početkom listopada, a završava približno krajem siječnja (za neke sorte u veljači ili ožujku) sljedeće godine. Većina kupoprodajnih ugovora sklapa se u prvim mjesecima svake sezone. U industriji konzerviranih mandarina praksa je za svrhe usporedbe uzimati sezonu (razdoblje od 1. listopada jedne godine do 30. rujna sljedeće godine). Kao i u početnom ispitnom postupku, Komisija je primijenila tu praksu u svojim analizama.

               4.2.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                     (155)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dva proizvođača iz Unije koji surađuju proizvodila su istovjetni proizvod. Do kraja sezone 2017/2018. postojala su tri proizvođača iz Unije. Treći proizvođač iz Unije (71) prestao je proizvoditi na kraju sezone 2017/2018. Podaci koji se odnose na tog bivšeg proizvođača uključeni su u neke makropokazatelje u skladu sa standardnom praksom Komisije kako bi se uključile sve poznate brojke koje se odnose na razmatrano razdoblje za potrebe analize štete da bi se iznijela najtočnija moguća slika gospodarskog stanja industrije Unije kako je propisano člankom 4. stavkom 1. osnovne uredbe.

                     (156)

                     Ukupna proizvodnja istovjetnog proizvoda u Uniji utvrđena je na temelju odgovora na upitnik koje su za razmatrano razdoblje dostavila dva proizvođača iz Unije koji surađuju. Informacije o proizvodnji bivšeg proizvođača u pritužbi je dostavilo udruženje FENAVAL i uzimaju se u obzir do sezone 2017/2018.

                     (157)

                     Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da dva proizvođača iz Unije koji surađuju i predstavljaju ukupnu proizvodnju u Uniji, čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. osnovne uredbe.

                     (158)

                     Budući da industriju Unije čine samo dva proizvođača, sve brojke povezane s osjetljivim podacima morale su radi zaštite povjerljivosti podataka biti prikazane u obliku indeksa ili raspona.

                     (159)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrđeno je da je proizvodnja u Uniji iznosila od 18 000 do 24 000 tona.

               4.3.   Očita potrošnja u Uniji

                     (160)

                     Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i Eurostatovih podataka o uvozu. Iako je proizvodnja proizvoda koji je predmet ispitnog postupka sezonska, potrošnja je ravnomjerno raspoređena tijekom godine.

                     (161)

                     Na temelju toga, tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 2.

                        Potrošnja u Uniji

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 2017./2018.

                                 RIPR

                                 Potrošnja u Uniji (u tonama)

                                 48 000 –64 000

                                 56 000 –60 000

                                 45 000 –60 000

                                 47 000 –63 000

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 118

                                 94

                                 99

                                    Izvor: pritužba, odgovori proizvođača iz Unije na upitnik, Eurostat

                     (162)

                     Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji mijenjala se ovisno o kvaliteti berbe u Uniji.

               4.4.   Uvoz iz predmetne zemlje

         4.4.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

                     (163)

                     Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju baze podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji kako je navedeno u tablici 2.

                     (164)

                     Uvoz u Uniju iz NRK-a kretao se kako slijedi:

                        Tablica 3.

                        Obujam uvoza i tržišni udio

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 2017./2018.

                                 RIPR

                                 Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)

                                 29 392

                                 27 604

                                 23 527

                                 19 152

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 94

                                 80

                                 65

                                 Tržišni udio NRK-a (u %)

                                 61–46

                                 49–37

                                 52–39

                                 41–30

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 80

                                 85

                                 66

                                    Izvor: Eurostat

                     (165)

                     U razmatranom razdoblju obujam uvoza iz NRK-a smanjio se za 35 %. Slično obujmu uvoza, negativan je trend tijekom razmatranog razdoblja pratio i kineski tržišni udio koji se smanjio za 34 %. Unatoč tom trendu smanjenja tržišni udio predmetnog proizvoda ostao je znatan.

               4.4.2.   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

                     (166)

                     Komisija je utvrdila kretanje cijena kineskog uvoza na temelju statističkih podataka Eurostata. Prosječna cijena uvoza u Uniju iz NRK-a razvijala se kako slijedi:

                        Tablica 4.

                        Uvozne cijene

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 2017./2018.

                                 RIPR

                                 Prosječna cijena uvoza iz Kine (EUR/tona)

                                 968

                                 994

                                 1 025

                                 1 123

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 103

                                 106

                                 116

                                    Izvor: Eurostat

                     (167)

                     Kako je vidljivo iz prethodne tablice, tijekom razmatranog razdoblja cijene kineskog uvoza stalno su se povećavale, a ukupno za 16 %.

                     (168)

                     Budući da je obujam uvoza jedinog izvoznika koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije činio približno 45 %–65 % kineskog uvoza (postotak je dan u rasponu zbog povjerljivosti), postojanje sniženja cijena je na temelju statističkih podataka o uvozu razmatrano i za sveukupan kineski izvoz.

                     (169)

                     U tu su svrhu ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije koji su surađivali za nepovezane kupce na tržištu Unije uspoređene s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uvoza iz NRK-a kako ih navodi Eurostat. Te cijene CIF prilagođene su kako bi se njima obuhvatili troškovi povezani s carinjenjem, odnosno carinska tarifa i troškovi nakon uvoza. U odgovoru na primjedbu koju je dostavio CCC o konačnoj objavi Komisija je potvrdila da u svojoj analizi sniženja cijena nije dodala primjenjivu antidampinšku pristojbu ponderiranim prosječnim vrijednostima CIF.

                     (170)

                     Usporedba na temelju toga pokazala je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uvoz predmetnog proizvoda imao cijene niže od onih industrije Unije za 9–11 % ako se u obzir uzmu uvozne cijene bez antidampinških pristojbi. Ako se u obzir uzmu antidampinške pristojbe, Komisija nije utvrdila sniženje cijena za razdoblje ispitnog postupka revizije.

                     (171)

                     Ako se razmatraju samo odgovarajuće prilagođene uvozne cijene koje je dostavio kineski izvoznik koji surađuje, za razdoblje ispitnog postupka revizije može se utvrditi marža sniženja cijena u rasponu od 9 % do 11 % bez uzimanja u obzir antidampinških mjera na snazi. Ponovno, kada je uzela u obzir antidampinške pristojbe, Komisija nije utvrdila sniženje cijena.

               4.5.   Uvoz u Uniju iz ostalih trećih zemalja

                     (172)

                     Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju znatno se povećao. Većina tog uvoza (82 % tijekom razmatranog razdoblja) bila je iz Turske.

                        Tablica 5.

                        Uvoz iz ostalih trećih zemalja

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 2017./2018.

                                 RIPR

                                 Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja (u tonama)

                                 9 416

                                 12 660

                                 15 552

                                 21 827

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 134

                                 165

                                 232

                                 Tržišni udio (%)

                                 20–15

                                 23–17

                                 35–26

                                 46–35

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 114

                                 175

                                 233

                                    Izvor: Eurostat

                     (173)

                     Prodaja turskih izvoznika i proizvođača na tržištu Unije povećala se tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, unatoč tom povećanju, kineski proizvođači izvoznici tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i dalje su bili najveći dobavljač predmetnog proizvoda u Uniji.

               4.6.   Gospodarsko stanje industrije Unije

         4.6.1.   Opće napomene

                     (174)

                     U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                     (175)

                     Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, rast, tržišni udio, zaposlenost, produktivnost i visina dampinških marži) utvrđeni su na razini cijele industrije Unije. U tu je svrhu Komisija upotrijebila podatke dostavljene u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka te odgovore na upitnik proizvođača iz Unije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 156., u slučaju trećeg proizvođača koji je prestao poslovati na kraju sezone 2017./2018. Komisija je uzela u obzir podatke koje je FENAVAL dostavio u pritužbi.

                     (176)

                     Analiza mikroekonomskih pokazatelja (prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, zalihe, plaće i trošak proizvodnje) provedena je na razini dvaju proizvođača iz Unije koji su surađivali tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               4.6.2.   Makroekonomski pokazatelji

         4.6.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (177)

                     Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta triju proizvođača iz Unije koji su poslovali u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 6.

                        Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 2017./2018.

                                 RIPR

                                 Obujam proizvodnje (u tonama)

                                 18 000 –25 000

                                 25 000 –34 000

                                 12 000 –16 000

                                 18 000 –24 000

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 137

                                 67

                                 97

                                 Proizvodni kapaciteti (u tonama)

                                 66 000 –88 000

                                 66 000 –88 000

                                 66 000 –88 000

                                 46 000 –62 000

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 100

                                 100

                                 71

                                 Iskorištenost kapaciteta (%)

                                 28,3

                                 38,8

                                 19,1

                                 38,9

                                    Izvor: pritužba i odgovori proizvođača iz Unije na upitnik

                     (178)

                     Tijekom razmatranog razdoblja ukupni obujam proizvodnje u Uniji ostao je u prosjeku stabilan, uz odstupanja povezana s kvalitetom berbe (prva berba tijekom sezone 2016./2017. bila je posebno dobra, a nakon toga je uslijedila loša berba) i činjenicom da je treći proizvođač iz Unije obustavio proizvodnju na kraju sezone 2017./2018. Stoga su u razdoblju ispitnog postupka revizije predmetni proizvod proizvodila samo dva proizvođača iz Unije koja surađuju.

                     (179)

                     Tijekom razmatranog razdoblja stopa iskorištenosti kapaciteta sustavno je i dalje bila manja od 50 %. Ta relativno niska stopa objašnjava se činjenicom da je glavna sirovina koju upotrebljavaju proizvođači konzerviranih mandarina svježe voće, koje se brzo kvari. Stoga na vrhuncu berbe mora biti dostupan kapacitet za preradu svježeg voća u relativno kratkom vremenskom razdoblju.

               4.6.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

                     (180)

                     Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio na tržištu Unije triju proizvođača iz Unije koji su poslovali tijekom razmatranog razdoblja kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 7.

                        Obujam prodaje i tržišni udio

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 2017./2018.

                                 RIPR

                                 Obujam prodaje (u tonama)

                                 15 000 –20 000

                                 22 000 –30 000

                                 12 000 –16 000

                                 13 000 –17 000

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 146

                                 81

                                 86

                                 Tržišni udio (%)

                                 32

                                 40

                                 28

                                 28

                     (181)

                     Prodaja industrije Unije općenito je slijedila sličan obrazac kao i proizvodnja Unije. Ukupno se prodaja industrije Unije između sezone 2015./2016. i razdoblja ispitnog postupka revizije smanjila za 14 %, iako je tijekom istog razdoblja potrošnja ostala relativno stabilna. Osim toga, tržišni udio industrije Unije smanjio se za 4 postotna boda.

               4.6.2.3.   Zaposlenost i produktivnost

                     (182)

                     Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 8.

                        Zaposlenost i produktivnost

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 2017./2018.

                                 RIPR

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 120

                                 106

                                 118

                                 Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                                 60–80

                                 60–90

                                 30–50

                                 50–60

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 114

                                 64

                                 83

                                    Izvor: pritužba i odgovori proizvođača iz Unije na upitnik

                     (183)

                     Ukupna zaposlenost povećala se za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Produktivnost izražena obujmom proizvodnje po zaposleniku smanjila se tijekom razmatranog razdoblja i dosegla najnižu točku u sezoni 2017./2018., kada je jedan od proizvođača iz Unije ugasio poslovanje. Komisija je u tom pogledu napomenula da na produktivnost te industrije utječu kvaliteta i količina dostupnog svježeg voća, što znači da u godini kada je berba dobra produktivnost raste, a pada kada je berba loša. Sezona 2016./2017. bila je posebno dobra za agrume, pa je produktivnost bila najviša u toj sezoni.

               4.6.2.4.   Rast

                     (184)

                     Potrošnja u Uniji mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjio za 14 %, djelomično zbog prestanka proizvodnje jednog proizvođača tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je industrija Unije izgubila tržišni udio (četiri postotna boda), kao i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje (17 postotnih bodova).

               4.6.3.   Mikroekonomski pokazatelji

         4.6.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                     (185)

                     Prosječna jedinična prodajna cijena (EUR po toni) proizvođača iz Unije na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:

                        Tablica 9.

                        Prodajne cijene na slobodnom tržištu u Uniji

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 2017./2018.

                                 RIPR

                                 Prodajna cijena (EUR/tona)

                                 1 340 -1 450

                                 1 330 -1 450

                                 1 390 -1 510

                                 1 410 -1 530

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 99

                                 103

                                 104

                                 Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                                 1 310 -1 420

                                 1 300 -1 410

                                 1 580 -1 710

                                 1 320 -1 430

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 99

                                 120

                                 100

                                    Izvor: odgovori proizvođača iz Unije na upitnik

                     (186)

                     U prethodnoj tablici prikazana su i kretanja prosječne jedinične prodajne cijene na tržištu u Uniji u usporedbi s odgovarajućim troškom proizvodnje. Prodajna cijena povećala se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je tijekom istog razdoblja trošak proizvodnje ostao relativno stabilan. Zbog loše berbe trošak proizvodnje iznimno se povećao i dosegnuo najvišu razinu u sezoni 2017./2018.

                     (187)

                     Sveukupno gledajući industrija Unije uspjela je tijekom razmatranog razdoblja ograničiti troškove proizvodnje i povećati svoje prodajne cijene za 4 %, čime je osigurala znatno povećanje svoje profitabilnosti tijekom tog razdoblja.

               4.6.3.2.   Troškovi rada

                     (188)

                     Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 10.

                        Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 2017./2018.

                                 RIPR

                                 Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                                 21 380 -23 200

                                 21 450 -23 270

                                 20 850 -22 630

                                 21 680 -23 530

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 100

                                 97

                                 101

                                    Izvor: odgovori proizvođača iz Unije na upitnik

                     (189)

                     Prosječni trošak rada po zaposleniku tijekom razmatranog razdoblja ostao je stabilan, tako da nepovoljne okolnosti povezane sa sezonom 2017./2018. nisu imale veliki učinak.

               4.6.3.3.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (190)

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 11.

                        Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 2017./2018.

                                 RIPR

                                 Profitabilnost prodaje u Uniji na slobodnom tržištu (% prodajnog prometa)

                                 1,6–2,2

                                 1,8–2,4

                                 –11,7-
                                 –12,9

                                 4,2–5,8

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 109

                                 –583

                                 262

                                 Novčani tok

                                 550 000 -600 000

                                 780 000 -850 000

                                 –1 440 000 -–1 320 000

                                 1 590 000 -1 730 000

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 141

                                 –238

                                 287

                                 Ulaganja

                                 920 000 -1 140 000

                                 1 260 000 -1 550 000

                                 430 000 -530 000

                                 1 500 000 -1 840 000

                                 Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 137

                                 47

                                 161

                                 Povrat ulaganja

                                 100

                                 119

                                 –460

                                 280

                                    Izvor: odgovori proizvođača iz Unije na upitnik

                     (191)

                     Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kao postotka prometa od te prodaje.

                     (192)

                     Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost se znatno povećala. Podaci o profitabilnosti pokazuju naglo smanjenje u sezoni 2017./2018. U skladu s prethodnim objašnjenjima, u sezoni 2017./2018. ostvareni su gubitci uglavnom zbog izrazito teških vremenskih uvjeta i s njima povezanog povećanja troškova. Međutim, industrija Unije ponovno je postala profitabilna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te je gotovo dosegnula ciljnu dobit od 6,8 %.

                     (193)

                     Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Tijekom razmatranog razdoblja kretanje novčanog toka uglavnom je odgovaralo razvoju profitabilnosti industrije Unije za predmetni proizvod.

                     (194)

                     Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije ulagala je u održavanje i optimizaciju postojećih proizvodnih strojeva kako bi ograničila troškove. Razina ulaganja povećala se osobito u razdoblju ispitnog postupka revizije, najvjerojatnije potaknuta razinom dobiti koja se očekivala tijekom te sezone, a koja se predviđala na temelju ranih pokazatelja dobre berbe. Ulagalo se i u poboljšanje usklađenost s propisima o zaštiti okoliša.

                     (195)

                     Povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja strogo je slijedio kretanje profitabilnosti.

               4.6.3.4.   Zalihe

                     (196)

                     Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 12.

                        Zalihe

                                 2015./2016.

                                 2016./2017.

                                 2017./2018.

                                 RIPR

                                 Završne zalihe (u tonama)

                                 2 300 -2 700

                                 3 100 -3 610

                                 1 800 -2 110

                                 4 400 -5 060

                                    Indeks (2015./2016. = 100)

                                 100

                                 133

                                 78

                                 187

                                    Izvor: odgovori proizvođača iz Unije na upitnik

                     (197)

                     Proizvođači iz Unije znatno su povećali svoje zalihe tijekom RIPR-a. Iako je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije stvorila znatne zalihe, treba istaknuti da su te zalihe istodobno ostvarile zdravu dobit. Održavanje određene razine zaliha potrebno je kako bi se pokrila prodaja neposredno prije početka proizvodnje od nove berbe. Stoga se to ne može smatrati znakom štetne situacije.

               4.6.3.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

                     (198)

                     Utvrđene dampinške marže bile su znatno iznad razine de minimis i trenutačne razine mjera (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 137.). Nadalje, s obzirom na rezervni kapacitet i cijene proizvoda uvezenih iz NRK-a (vidjeti uvodne izjave 147. i 167.) učinak stvarnih dampinških marži na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.

                     (199)

                     Izvorne su mjere uvedene u prosincu 2008. Industrija Unije prvi je put od tada tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ostvarila prinos blizu ciljne dobiti od 6,8 % utvrđene u početnom ispitnom postupku. Uzimajući u obzir opće stanje industrije Unije i još uvijek znatan obujam uvoza iz NRK-a posljednjih godina, može se zaključiti da je industrija Unije i dalje krhka i osjetljiva.

               4.6.4.   Zaključak o materijalnoj šteti

                     (200)

                     Industrija Unije oporavila se od učinaka prethodnog štetnog dampinga. Mjerama na snazi pridonijelo se ograničavanju dampinškog uvoza te, s obzirom na to da se smatra da je taj problem zasada pod kontrolom, industrija Unije pokazuje znakove oporavka. Tim se mjerama ujedno pomoglo industriji Unije da se usmjeri na pošteno tržišno natjecanje u okruženju u kojem se broj novih poduzeća iz inozemstva na tržištu brzo povećava. Naposljetku, pristojbe na snazi utjecale su na odluke o ulaganjima donesene tijekom razmatranog razdoblja.

                     (201)

                     Unatoč tome ne može se zaključiti da je stanje u industriji Unije sigurno. Iako određeni pokazatelji štete koji se odnose na financijske rezultate proizvođača iz Unije, osobito profitabilnost, ulaganja i povrat ulaganja te novčani tok, pokazuju stabilniju sliku, to nisu konsolidirana postignuća. Ostali pokazatelji štete, osobito obujam prodaje, tržišni udio i proizvodnja, ostali su gotovo isti. Općenito gledajući, pokazatelji su jasni: postoje znakovi poboljšanja, ali industrija je i dalje prilično krhka.

                     (202)

                     S obzirom na prethodno navedeno zaključuje se da industrija Unije u razmatranom razdoblju nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

                     (203)

                     U svojem podnesku na konačnu objavu, CCC je dostavio nekoliko primjedbi o gospodarskom stanju industrije Unije i istaknuo čimbenike, kao što su opća klima i uvoz iz Turske, koji su mogli pridonijeti štetnom stanju industrije Unije. Međutim, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 202., Komisija je utvrdila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu. Stoga te primjedbe nisu relevantne.

               5.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

                     (204)

                     Budući da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, Komisija je procijenila vjerojatnost ponavljanja štete koju je prvotno uzrokovao dampinški uvoz iz NRK-a u slučaju da se dopusti istek mjera protiv NRK-a u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

                     (205)

                     Tržište konzerviranog voća u Uniji trenutačno je stabilno i konkurentno. Ispitni postupak pokazao je kako se čini da ne postoje nikakvi čimbenici koji ugrožavaju domaću industriju, kao što su smanjenje potražnje, promjene strukture potrošnje, razvoj tehnologije ili rezultati izvoza. Osim toga, tijekom ispitnog postupka industrija Unije tvrdila je da ne strahuje od nedavnog povećanja uvoza iz ostalih trećih zemalja osim NRK-a jer se proizvođači iz tih trećih zemalja natječu po poštenim cijenama, a kapacitet im je ograničen.

                     (206)

                     Kako bi utvrdila je li taj strah stvaran, Komisija je ispitala obujam proizvodnje i rezervne kapacitete u NRK-u, privlačnost tržišta Unije i mogući učinak kretanja kineskog obujma uvoza i cijena te učinak tih kretanja na obujam prodaje, cijene i profitabilnost industrije Unije.

               5.1.   Proizvodni i rezervni kapacitet u NRK-u

                     (207)

                     Kako je već opisano u prethodnim uvodnim izjavama od 146. do 147., u NRK-u su dostupni znatni rezervni kapaciteti. NRK je najveći svjetski proizvođač svježih mandarina, a njegovi proizvođači izvoznici mogu opskrbljivati tržišta nekoliko puta veća od tržišta Unije. Ti su proizvođači snažno usmjereni i motivirani da svoje proizvode prodaju u velikim količinama na izvoznim tržištima. Primjeri iz novije prošlosti ujedno pokazuju kako se kineski proizvođači izvoznici mogu brzo prilagoditi tržištu Unije dampinškim uvozom. Treba podsjetiti da se uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a eksponencijalno povećao nakon presude o poništenju kojom je izvorna uredba postala nevažeća u ožujku 2012. (72)

               5.2.   Utjecaj kineskog dampinga na industriju Unije

                     (208)

                     Kad je riječ o razinama uvoznih cijena, tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da bi u slučaju ukidanja mjera na snazi i pod pretpostavkom da uvozna cijena iz predmetne zemlje i cijena industrije Unije ostanu iste kao i tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, uvozne cijene bile bi niže od cijena industrije Unije za 9–11 % (sve vrste predmetnog proizvoda). Kao posljedica toga industrija Unije vjerojatno bi izgubila obujam prodaje i tržišne udjele na tržištu Unije.

                     (209)

                     Komisija je provela simulaciju kako bi procijenila vjerojatni učinak povećanja obujma uvoza iz Kine na industriju Unije. Ako se prodaja i obujam proizvodnje Unije smanji za 6 200 tona zbog povećanja uvoza kineskih konzerviranih mandarina, jedinični trošak proizvodnje povećao bi se za 7,1 %, čime bi se pogoršala situacija proizvođača iz Unije i oni bi poslovali s gubitkom. Povećanje obujma bilo bi lako ostvarivo za kineske proizvođače izvoznike s obzirom na njihov veliki rezervni kapacitet, kako je utvrđeno u prethodnom odjeljku 3.7.1.

                     (210)

                     S obzirom na to da 82 % uvoza iz trećih zemalja osim NRK-a dolazi iz Turske, ne može se isključiti da bi dampinške kineske konzervirane mandarine zamijenile dio tog obujma uvoza. Istodobno su prosječne prodajne cijene turskog uvoza u Uniju niže od prosječne prodajne cijene industrije Unije, što znači da bi u slučaju povećanja dampinškog uvoza kineskih konzerviranih mandarina na tržištu Unije on prvo povećao tržišni udio na štetu industrije Unije, nakon čega bi preuzeo i tržišni udio izvoza turskih proizvođača u Uniju. Međutim, s obzirom na rezervni kapacitet kineskih proizvođača, oni su u svakom slučaju lako mogli preuzeti i tržišni udio ostalih trećih zemalja (uključujući Tursku) i tržišni udio proizvođača iz Unije.

               5.3.   Privlačnost tržišta Unije

                     (211)

                     Veličina tržišta Unije, koje je treće najveće tržište na svijetu, sigurno je važan čimbenik koji pridonosi njegovoj privlačnosti. Osim toga, činjenica da se uvoz iz NRK-a nastavio unatoč mjerama na snazi pokazuje da kineski proizvođači izvoznici tržište Unije smatraju privlačnim i da žele nastaviti s prodajom na njemu. Nadalje, nakon presude o poništenju kojom je izvorna uredba postala nevažeća u ožujku 2012. primijećeno je da bi ukidanje mjera koje su na snazi potaklo kineske proizvođače izvoznike da izvoz namijenjen trećim zemljama preusmjere na tržište Unije na kojem su cijene više. Nadalje, kineski proizvođači izvoznici sada podliježu dodatnim carinama od 25 % za pošiljke na svoje najveće izvozno tržište, Sjedinjene Američke Države (73). Te su nove carine rezultat aktualnih trgovinskih napetosti između NRK-a i Sjedinjenih Američkih Država. One su dio tarifnih mjera koje Sjedinjene Američke Države poduzimaju u skladu sa svojim trenutačnim ispitnim postupkom iz odjeljka 301. u vezi s Kinom (74).

                     (212)

                     S obzirom na prethodno navedeno, stavljanje mjera izvan snage najvjerojatnije bi dovelo do neposrednog i drastičnog cjenovnog pritiska NRK-a zbog znatnih dostupnih zaliha i kapaciteta. Time bi se industriju Unije prisililo da smanji svoje cijene ili obujam. Ako bi industrija smanjila svoje cijene, njezina bi se dobit u kratkom roku pretvorila u gubitak. Ako bi industrija izgubila obujam prodaje, njezini jedinični troškovi povećali bi se i dodatno smanjili profitabilnost. Industrija Unije dugoročno bi se morala prilagoditi (smanjiti) svoje proizvodne kapacitete.

                     (213)

                     S obzirom na relativno osjetljivo stanje industrije Unije opisano u uvodnoj izjavi 201., znatno povećanje trenutačnog obujma dampinškog kineskog uvoza vjerojatno bi imalo štetan učinak na stanje industrije Unije, što bi dovelo do brzog pogoršanja njezina financijskog stanja.

               5.4.   Zaključak

                     (214)

                     S obzirom na prethodno navedeno, stavljanje mjera izvan snage najvjerojatnije bi dovelo do neposrednog i drastičnog količinskog i cjenovnog pritiska NRK-a zbog znatnih dostupnih slobodnih kapaciteta. Time bi se industriju Unije prisililo da smanji svoje cijene ili obujam. Ako bi smanjila svoje cijene, njezina bi se dobit u kratkom roku pretvorila u gubitak. Ako bi izgubila obujam prodaje, izgubila bi tržišni udio, a jedinični troškovi povećali bi se, što bi dovelo do smanjenja ili potpunog gubitka njezine profitabilnosti.

                     (215)

                     Uzimajući u obzir opisano stanje industrije Unije, ako se dopusti istek mjera, financijsko stanje industrije Unije vjerojatno će se naglo pogoršati bez obzira na to odluči li se natjecati u pogledu obujma ili cijene. Stoga je Komisija zaključila da bi stavljanje mjera izvan snage najvjerojatnije dovelo do ponavljanja štete nanesene industriji Unije.

               6.   INTERES UNIJE

         6.1.   Uvodne napomene

                     (216)

                     U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih mjera protiv NRK-a bilo protivno interesu Unije u cjelini. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika.

               6.2.   Interes industrije Unije

                     (217)

                     Industrija Unije uspjela je tijekom razmatranog razdoblja ponovno postati profitabilna. U slučaju stavljanja mjera izvan snage industrija Unije bila bi u znatno lošijoj situaciji, kako je opisano u prethodnom odjeljku 5. („Vjerojatnost ponavljanja štete”). Doista, uzimajući u obzir očekivani obujam i cijene uvoza predmetnog proizvoda iz NRK-a, industrija Unije bila bi izložena ozbiljnom riziku u smislu nižih prodajnih cijena (pad cijena) i vjerojatno bi ponovno počela poslovati s gubitkom (vidjeti uvodnu izjavu 212.). Otežana bi bila i nova ulaganja usmjerena na konsolidiranje tih društava i povećanje njihove konkurentnosti na tržištu istovjetnog proizvoda.

                     (218)

                     Stoga bi nastavak primjene mjera bio u interesu industrije Unije, koja bi se u tom slučaju mogla nastaviti oporavljati od učinka kontinuiranog dampinga. Suprotno tomu, prekidom primjene mjera zaustavio bi se oporavak industrije Unije, što bi ozbiljno ugrozilo njezinu održivost, a time i njezin opstanak te bi se smanjili ponuda i tržišno natjecanje.

               6.3.   Interes nepovezanih uvoznika/trgovaca

                     (219)

                     Komisija je poslala upitnike četirima nepovezanim uvoznicima/trgovcima. Samo je jedno od tih društava djelomično odgovorilo.

                     (220)

                     Na temelju toga nije bilo pokazatelja da bi zadržavanje mjera imalo znatan negativan učinak na uvoznike koji bi nadmašivao pozitivan učinak mjera na industriju Unije.

               6.4.   Interes korisnikâ

                     (221)

                     Komisija je poslala upitnike dvojici korisnika predmetnog proizvoda. Samo je jedan dostavio nepotpun upitnik.

                     (222)

                     Na temelju toga nije bilo pokazatelja da bi zadržavanje mjera imalo znatan negativan učinak na korisnike koji bi nadmašivao pozitivan učinak mjera na industriju Unije.

               6.5.   Zaključak o interesu Unije

                     (223)

                     S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera za uvoz pripremljenih ili konzerviranih agruma (mandarina itd.) podrijetlom iz NRK-a.

                     (224)

                     Komisija je sve zainteresirane strane obavijestila o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je namjeravala zadržati postojeće antidampinške mjere za uvoz određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma (mandarina itd.) podrijetlom iz NRK-a.

               7.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

                     (225)

                     Iz navedenoga slijedi da bi trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na određene pripremljene ili konzervirane agrume (mandarine itd.) podrijetlom iz Kine.

                     (226)

                     Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

                     (227)

                     Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te osigurati da daljnja primjena niže stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima.

                     (228)

                     Dođe li do znatnog povećanja obujma izvoza koji ostvaruje trgovačko društvo koje ima koristi od nižih pojedinačnih stopa pristojbi nakon uvođenja dotičnih mjera, [ovisno o slučaju, može se unijeti postotak] može se smatrati da takav porast obujma predstavlja promjenu strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. U tom se postupku među ostalim može ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i naknadnim uvođenjem pristojbe na razini zemlje.

                     (229)

                     Ako društvo s pojedinačnom antidampinškom stopom naknadno promijeni naziv, može zatražiti nastavak primjene te stope. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (75). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje.

                     (230)

                     Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (76), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

                     (231)

                     Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036.

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Konačna antidampinška pristojba uvodi se na uvoz pripremljenih ili konzerviranih mandarina (uključujući tangerske i satsuma mandarine), klementina, wilking mandarina i drugih sličnih hibrida agruma bez dodanog alkohola, neovisno o tome sadržavaju li dodani šećer ili druga sladila, te kako su trenutačno definirane pod tarifnim brojem HS-a 2008, trenutačno razvrstanih u oznake KN 2008 30 55, 2008 30 75 i ex 2008 30 90 (oznake TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 i 2008309069) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

               2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća.

                           Društvo

                           EUR/tona neto mase proizvoda

                           Dodatna oznaka TARIC

                           Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang

                           531,2

                           A886

                           Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd, Huangyan, Zhejiang

                           361,4

                           A887

                           Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, pokrajina Hubei

                           489,7

                           A888

                           Zhejiang Juzhou Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang

                           499,9

                           C528

                           Proizvođači izvoznici koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak navedeni u Prilogu

                           499,6

                           A889

                           Sva ostala društva

                           531,2

                           A999

               3.   Uvjet za primjenu pojedinačne stope pristojbe utvrđene za trgovačka društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) [predmetnog proizvoda] iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo [naziv društva i adresa] [dodatna oznaka TARIC] u [predmetna zemlja]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

            Članak 2.

               1.   U slučajevima kada je roba oštećena prije puštanja u slobodni promet, pa se stoga cijena koja je uistinu plaćena ili koja se mora platiti prilagođuje za utvrđivanje carinske vrijednosti u skladu s člankom 132. Uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (77), iznos antidampinške pristojbe izračunan na temelju prethodnog članka 1. smanjuje se za postotak koji odgovara prilagodbi cijene koja je uistinu plaćena ili koja se mora platiti.

               2.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

            Članak 3.
            Članak 1. stavak 2. može se mijenjati dodavanjem novih proizvođača izvoznika društvima koja surađuju i nisu uključena u uzorak pa se na njih stoga primjenjuje ponderirana prosječna stopa pristojbe od 499,6 EUR/toni neto mase proizvoda u slučaju kada bilo koji novi proizvođač izvoznik u Narodnoj Republici Kini dostavi Komisiji dovoljno dokaza:

                        (a)

                        da nije izvozio u Uniju proizvod opisan u članku 1. stavku 1. tijekom izvornog razdoblja ispitnog postupka (od 1. listopada 2006. do 30. rujna 2007.);

                        (b)

                        da nije povezan ni s jednim proizvođačem izvoznikom u Narodnoj Republici Kini koji podliježe mjerama uvedenima ovom Uredbom; i

                        (c)

                        da je doista izvozio u Uniju predmetni proizvod ili da je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tog proizvoda u Uniju nakon završetka razdoblja ispitnog postupka revizije.

            Članak 4.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 21. listopada 2020.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21., kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EU) 2018/825 (SL L 143, 7.6.2018., str. 1.).

            (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1355/2008 od 18. prosinca 2008. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe na uvoz pripremljenih ili konzerviranih agruma (i to mandarina itd.) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 350, 30.12.2008., str. 35.).

            (3)  Presuda Suda Europske unije od 22. ožujka 2012. u predmetu C-338/10, Grünwald Logistik Service Gmbh (GLS) protiv Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

            (4)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 158/2013 od 18. veljače 2013. o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma (mandarina itd.) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 49, 22.2.2013., str. 29.).

            (5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1313/2014 od 10. prosinca 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma (mandarina itd.) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 354, 11.12.2014., str. 17.).

            (6)  Obavijest o predstojećem isteku određenih antidampinških mjera (SL C 104, 19.3.2019., str. 10.).

            (7)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma (mandarina itd.) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 414, 10.12.2019., str. 14.).

            (8)  Vidjeti Prilog 3. pritužbi.

            (9)  Dostupno na http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425.

            (10)  Dostupno na http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425.

            (11)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

            (12)  Broj spisa t20.000686.

            (13)  Global Trade Atlas – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm).

            (14)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

            (15)  Bilješka u spis – broj spisa t20.000629.

            (16)  FRUCOM zastupa interese europskih uvoznika prehrambenih proizvoda koji obuhvaćaju sušeno voće, jestive orašaste plodove i prerađevine voća i povrća, uključujući konzervirane mandarine.

            (17)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017., SWD(2017) 483 final/2 (dalje u tekstu „Izvješće”).

            (18)  Izvješće – poglavlje 2., str. 6.–7.

            (19)  Izvješće – poglavlje 2., str. 10.

            (20)  Dostupno na http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (posljednji pristup 15. srpnja 2019.).

            (21)  Izvješće – poglavlje 2., str. 20.–21.

            (22)  Izvješće – poglavlje 3., str. 41., 73.–74.

            (23)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.–121.

            (24)  Izvješće – poglavlje 6., str. 122.–135.

            (25)  Izvješće – poglavlje 7., str. 167.–168.

            (26)  Izvješće – poglavlje 8., str. 169.–170., 200.–201.

            (27)  Izvješće – poglavlje 2., str. 15.–16., Izvješće – poglavlje 4., str. 50., str. 84., Izvješće – poglavlje 5., str. 108.–109.

            (28)  Izvješće – poglavlje 3., str. 22.–24. i poglavlje 5., str. 97.–108.

            (29)  Izvješće – poglavlje 5., str. 104.–109.

            (30)  Izvješće – poglavlje 5., str. 100.–101.

            (31)  Izvješće – poglavlje 2., str. 26.

            (32)  Izvješće – poglavlje 2., str. 31.–32.

            (33)  Dostupno na https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (posljednji pristup 15. srpnja 2019.).

            (34)  Izvješće – poglavlje 14., str. 358.

            (35)  Cjeloviti tekst plana dostupan je na stranicama MIIT-a: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/ c5353943/content.html (posljednji put pregledano 8. lipnja 2020.).

            (36)  Izvješće – poglavlja od 14.1. do 14.3.

            (37)  Izvješće – poglavlje 4., str. 41.–42., 83.

            (38)  Izvješće, dio III., poglavlje 14., str. 346. i dalje.

            (39)  Uvod u Plan za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika.

            (40)  Izvješće – poglavlje 14., str. 347.

            (41)  Katalog smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.), koji je Uredbom br. 9 od 27. ožujka 2011. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme i koji je izmijenjen u skladu s Odlukom Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme o izmjeni relevantnih odredbi Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) koju je Uredbom br. 21 od 16. veljače 2013. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme.

            (42)  Vidjeti uvodnu izjavu 56. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/969 od 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 146, 9.6.2017., str. 17.).

            (43)  Izvješće – poglavlje 14., str. 375.–376.

            (44)  Izvješće – poglavlje 6., str. 138.–149.

            (45)  Izvješće – poglavlje 9., str. 216.

            (46)  Izvješće – poglavlje 9., str. 213.–215.

            (47)  Izvješće – poglavlje 9., str. 209.–211.

            (48)  Vidjeti i Izvješće – poglavlje 2., str. 9.–10.

            (49)  Izvješće – poglavlje 13., str. 332.-337.

            (50)  Izvješće – poglavlje 13., str. 336.

            (51)  Izvješće – poglavlje 13., str. 337.-341.

            (52)  Izvješće – poglavlje 6., str. 114.–117.

            (53)  Izvješće – poglavlje 6., str. 119.

            (54)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.

            (55)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

            (56)  Vidjeti Radni dokument MMF-a „Resolving China’s Corporate Debt Problem” (Rješavanje problema korporativnog duga u Kini), Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, listopad 2016., WP/16/203.

            (57)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

            (58)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports

            (59)  Turski zavod za statistiku, http://www.turkstat.gov.tr

            (60)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

            (61)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.) i Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/749 od 24. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu uklanjanja Kazahstana s popisa zemalja iz njezina Priloga I. (SL L 113, 29.4.2017., str. 11.).

            (62)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, stanje pri posljednjem pristupu 24. ožujka 2020.

            (63)  To je statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti koju upotrebljava Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, stanje pri posljednjem pristupu 24. ožujka 2020.

            (64)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, stanje pri posljednjem pristupu 24. ožujka 2020.

            (65)  http://www.turkstat.gov.tr => Priopćenja za medije = > odabrati cijene električne energije i prirodnog plina pri posljednjem pristupu 24. ožujka 2020.

            (66)  FRİGO-PAK GIDA MADDELERİ SANAYİ VE TİCARET A.Ş.

            (67)  U informacijama koje je dostavila Kineska gospodarska komora za uvoz i izvoz prehrambenih proizvoda, izvornih proizvoda i nusproizvoda životinjskog podrijetla navedeno je da je Kina najveći proizvođač i izvoznik konzerviranih mandarina s godišnjom proizvodnjom od približno 600 000–700 000 tona, dok je Agencija za inozemnu poljoprivredu Ministarstva poljoprivrede SAD-a (USDA) procijenila potrošnju za preradu u sezoni 2018./2019. na približno 540 000 tona. U travnju 2020. u Kini je bilo približno 160 proizvođača konzerviranih mandarina (2015. ih je bilo više od 270).

            (68)  U bazi podataka navedeno je više od 200 izvoznih odredišta.

            (69)  Https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china/200-billion-trade-action.

            (70)  U rujnu 2018. Sjedinjene Američke Države uvele su dodatne carine od 25 % na konzervirane agrume iz NRK-a kao dio većeg paketa carina za 200 milijardi USD kineskog uvoza.

            (71)  COFRUSA

            (72)  Provedbena uredba (EU) br. 1313/2014, uvodna izjava 63.

            (73)  Vidjeti „China: Citrus Annual”, FAS (USDA), 14. prosinca 2018., prethodno navedeno u bilješci 67., str. 9.

            (74)  Vidjeti „Section 301 – China”, Ured predstavnika Sjedinjenih Američkih Država za trgovinu („USTR”); dostupno na https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china i pristupljeno 24. srpnja 2019.

            (75)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

            (76)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

            (77)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

            PRILOG
            Kineski proizvođači izvoznici koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak:

                        —

                        Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

                        —

                        Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo

                        —

                        Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

                        —

                        Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang

                        —

                        Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

                        —

                        Zhejiang Fomdas Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

                        —

                        Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei

                        —

                        Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

                        —

                        Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

                        —

                        Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

                        —

                        Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

                        —

                        Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

                        —

                        Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

                        —

                        Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

                        —

                        Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

                        —

                        Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo