title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 964/2014 оd 11. rujna 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu standardnih uvjeta koji se odnose na financijske instrumente

text:
               12.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 271/16

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 964/2014
   оd 11. rujna 2014.
   o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu standardnih uvjeta koji se odnose na financijske instrumente
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1), a posebno njezin članak 38. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Kako bi se pojednostavnila uporaba financijskih instrumenata koji su uspostavljeni na nacionalnoj, regionalnoj, transnacionalnoj ili prekograničnoj razini i kojima upravlja ili za koje je nadležno upravljačko tijelo u skladu s člankom 38. stavkom 3. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013, potrebno je utvrditi pravila o standardnim uvjetima za određene financijske instrumente. Zahvaljujući standardnim uvjetima ti bi financijski instrumenti, tzv. lako dostupni financijski instrumenti, postali spremni za uporabu.

               (2)

               Kako bi se pojednostavnila uporaba financijskih instrumenata, standardnim bi uvjetima trebalo osigurati usklađenost s pravilima o državnim potporama i olakšati protok financijske pomoći Unije do krajnjih primatelja kombinacijom financijskih instrumenata i bespovratnih sredstava.

               (3)

               Standardnim se uvjetima pružatelju financiranja (primjerice javni ili privatni ulagač ili zajmodavac), upravitelju financijskog instrumenta ili krajnjem primatelju ne smije dopustiti primanje državnih potpora koje nisu spojive s unutarnjim tržištem. Standardnim bi se uvjetima trebale uzeti u obzir relevantne uredbe o potporama de minimis kao što su Uredba Komisije(EU) br. 1407/2013 (2) iUredba Komisije (EU) br. 1408/2013 (3), Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 (4), Uredba Komisije (EU) br. 702/2014 (5), Smjernice o državnim potporama za promicanje rizičnih financijskih ulaganja (6) i Smjernice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014.–2020. (7).

               (4)

               Budući da se pravila o državnim potporama ne primjenjuju na poljoprivredne djelatnosti koje primaju potporu u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, usklađenost sa standardnim uvjetima trebala bi biti dobrovoljna. Na druge djelatnosti koje primaju potporu iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj primjenjuju se opća pravila o državnim potporama te bi stoga za njih standardni uvjeti trebali biti obvezni.

               (5)

               Poduzetnici u sektoru ribarstva, prije svega mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), mogu se koristiti financijskim instrumentima koji se financiraju iz europskog strukturnog i investicijskog fonda. Ako je takvo financiranje osigurano u okviru europskog strukturnog i investicijskog fonda koji nije Europski fond za pomorstvo i ribarstvo, ukupan iznos potpora odobrenih u obliku financijskih instrumenata svim poduzetnicima u sektoru ribarstva i akvakulture tijekom razdoblja od tri godine treba biti manji od gornje vrijednosti godišnjeg prometa države članice u području ribarstva, akvakulture i prerade navedene u Uredbi Komisije (EU) br. 717/2014 (8). Uz to bi trebalo uzeti u obzir i Uredbu (EU) br. 702/2014 i Smjernice za ispitivanje državnih potpora u ribarstvu i akvakulturi (9).

               (6)

               Kako bi se osiguralo propisno upravljanje financijskim instrumentima, standardni bi uvjeti trebali obuhvaćati i minimalni skup upravljačkih zahtjeva kako bi se osigurala iscrpnija pravila od onih iz Uredbe (EU) br. 1303/2013.

               (7)

               Zajam s podjelom rizika portfelja (dalje u tekstu „zajam s podjelom rizika”) primjeren je financijski instrument za potporu rastu MSP-ova u teškim uvjetima financiranja. Zajmom s podjelom rizika MSP-ovima se osiguravaju novi zajmovi s jednostavnijim pristupom financiranju jer se financijskim posrednicima osigurava financijski doprinos i podjela kreditnog rizika, zahvaljujući čemu se MSP-ovima nudi više sredstava po povlaštenim uvjetima u smislu smanjenja kamatne stope i/ili smanjenja kolaterala.

               (8)

               Financiranje na temelju zajma s podjelom rizika može biti osobito učinkovit način potpore MSP-ovima u kontekstu ograničene dostupnosti financiranja ili relativno niske razine spremnosti financijskih posrednika na preuzimanje rizika kada je riječ o određenim sektorima ili vrstama MSP-ova. U takvim okolnostima standardni uvjeti učinkovit su način rješavanja takvog tržišnog nedostatka.

               (9)

               Ograničeno portfeljno jamstvo primjeren je financijski instrument za pružanje poticaja financijskim posrednicima za povećanje kreditiranja MSP-ova obuhvaćenih financijskim jamstvima Unije.

               (10)

               Ograničenim portfeljnim jamstvom trebao bi se riješiti problem postojećeg nedostatka na tržištu dužničkih financijskih instrumenata za MSP-ove i to poticanjem novih zajmova s pomoću pružanja zaštite od kreditnog rizika (u obliku ograničenog portfeljnog jamstva za prve gubitke), u cilju smanjenja posebnih poteškoća s kojima se MSP-ovi suočavaju pri pristupu financiranju zbog nedovoljnog kolaterala i relativno visokog kreditnog rizika koji im je svojstven. Međutim, kako bi se postigao željeni učinak, doprinos Unije u ograničenom portfeljnom jamstvu ne bi trebao zamijeniti istovjetna jamstva koja dotične financijske institucije primaju u istu svrhu u okviru postojećih financijskih instrumenata na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini. U takvim okolnostima standardni uvjeti učinkovit su način rješavanja takvog tržišnog nedostatka.

               (11)

               Zajam za obnovu primjeren je financijski instrument za pružanje poticaja iskorištavanju potencijala za uštedu energije povezanog s obnovom stambenih zgrada.

               (12)

               Zajam za obnovu trebao bi biti namijenjen uvjetima dugoročnog subvencioniranog kreditiranja i prethodnoj tehničkoj podršci te financiranju vlasnika stambenih zgrada radi izrade i provedbe projekata obnove zgrada. Pretpostavlja i tržište financiranja na kojem su bankovni posrednici u biti jedini izvor financiranja, ali obujam tog financiranja nije dovoljno velik (zbog mjere u kojoj su posrednici skloni preuzimanju rizika) te je ono kratkoročno, preskupo ili na neki drugi način neprimjereno dugoročnoj prirodi otplate financiranih projekata. Ta činjenica i neučinkovit sustav za utvrđivanje i nabavu radova u ime vlasnika zgrada s više stanova, bez isključivanja mogućnosti potpore pojedincima, dovode do tržišnog nedostatka. U takvim okolnostima standardni uvjeti učinkovit su način rješavanja takvog tržišnog nedostatka.

               (13)

               Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za koordinaciju europskih strukturnih i investicijskih fondova,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Predmet
   Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o standardnim uvjetima koji se odnose na sljedeće financijske instrumente:

               (a)

               zajam s podjelom rizika portfelja („zajam s podjelom rizika”);

               (b)

               ograničeno portfeljno jamstvo;

               (c)

               zajam za obnovu.

         Članak 2.
   Dodatni uvjeti
   Upravljačka tijela u ugovor o financiranju uz ove mogu uključiti i druge uvjete u skladu s uvjetima koji se odnose na odabrani financijski instrument, a koji su utvrđeni u ovoj Uredbi.
   Članak 3.
   Usklađenost s pravilima o državnim potporama na temelju standardnih uvjeta
   1.   Ako se financijski instrumenti kombiniraju s bespovratnim sredstvima za tehničku pomoć krajnjim primateljima koji se koriste nekim od tih instrumenata, ta bespovratna sredstva ne smiju iznositi više od 5 % doprinosa iz europskih strukturnih i investicijskih fondova instrumentu i podliježu dovršetku ex ante procjene iz članka 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013 kojom se ta bespovratna sredstva opravdavaju.
   2.   Bespovratnim sredstvima za tehničku pomoć upravlja tijelo za provedbu financijskog instrumenta (dalje u tekstu „financijski posrednik”). Tehničkom pomoći nisu obuhvaćene aktivnosti koje su obuhvaćene troškovima i naknadama za upravljanje koje su primljene u svrhu upravljanja financijskim instrumentom. Rashodi obuhvaćeni tehničkom pomoći ne smiju biti dio ulaganja koje se financira zajmom u okviru odgovarajućeg financijskog instrumenta.
   Članak 4.
   Upravljanje u skladu sa standardnim uvjetima
   1.   Upravljačko tijelo ili, ako je primjenjivo, upravitelj fonda fondova imaju predstavnika u nadzornom odboru ili sličnoj vrsti upravljačke strukture financijskog instrumenta.
   2.   Upravljačko tijelo ne sudjeluje izravno u pojedinačnim odlukama o ulaganju. U slučaju fonda fondova upravljačko tijelo izvršava samo svoju nadzornu funkciju na razini fonda fondova bez uplitanja u njegove pojedinačne odluke.
   3.   Upravljačkom strukturom financijskog instrumenta omogućuje se da se odluke o kreditima i diversifikaciji rizika donose transparentno u skladu s relevantnom tržišnom praksom.
   4.   Upravljačkom strukturom upravitelja fonda fondova i financijskog posrednika osigurava se njihova nepristranost i neovisnost.
   Članak 5.
   Ugovor o financiranju u skladu sa standardnim uvjetima
   1.   Upravljačko tijelo sklapa pismeni ugovor o financiranju za doprinose financijskom instrumentu iz programa, a koji sadržava uvjete u skladu s Prilogom I.
   2.   Ugovor o financiranju sadržava sljedeće priloge:

               (a)

                  ex ante procjenu u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013 kojom se financijski instrument opravdava;

               (b)

               poslovni plan financijskog instrumenta uključujući strategiju ulaganja i opis investicijske, jamstvene ili kreditne politike;

               (c)

               opis instrumenta koji mora biti usklađen s detaljnim standardnim uvjetima i kojim se moraju utvrditi financijski parametri financijskih instrumenata;

               (d)

               predloške za praćenje i izvješćivanje.

         Članak 6.
   Zajam s podjelom rizika
   1.   Zajam s podjelom rizika ima oblik fonda za zajam koji financijski posrednik uspostavlja s doprinosom iz programa i vlastitim doprinosom u iznosu od najmanje 25 % fonda za zajam. Sredstvima fonda za zajam financira se portfelj novih zajmova, isključujući refinanciranje postojećih zajmova.
   2.   Zajam s podjelom rizika mora biti u skladu s uvjetima iz Priloga II.
   Članak 7.
   Ograničeno portfeljno jamstvo
   1.   U slučaju stvaranja portfelja novih zajmova malim i srednjim poduzećima, ograničenim portfeljnim jamstvom osigurava se pokriće kreditnog rizika na razini pojedinačnog zajma uz stopu jamstva do najviše 80 %, do iznosa najvećeg gubitka određenog stopom ograničenja jamstva/jamstvenog praga koja ne smije prelaziti 25 % izloženosti riziku na razini portfelja.
   2.   Ograničeno portfeljno jamstvo mora biti u skladu s uvjetima iz Priloga III.
   Članak 8.
   Zajam za obnovu
   1.   Zajam za obnovu ima oblik fonda za zajam koji financijski posrednik uspostavlja s doprinosom iz programa i vlastitim doprinosom u iznosu od najmanje 15 % fonda za zajam. Sredstvima fonda za zajam financira se portfelj novih zajmova, isključujući refinanciranje postojećih zajmova.
   2.   Krajnji primatelji mogu biti fizičke ili pravne osobe ili neovisni stručnjaci koji su vlasnici objekata te upravitelji ili drugi pravni subjekti koji djeluju u ime i u korist vlasnika, a koji provode mjere u području energetske učinkovitosti ili obnovljivih izvora energije koje ispunjavaju zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 1303/2013 i programske potpore.
   3.   Zajam za obnovu mora biti u skladu s uvjetima iz Priloga IV.
   Članak 9.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 11. rujna 2014.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

      (2)  Uredba Komisije (EU) br. 1407/2013 od 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore (SL L 352, 24.12.2013., str. 1.).

      (3)  Uredba Komisije (EU) br. 1408/2013 od 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na potpore de minimis u poljoprivrednom sektoru (SL L 352, 24.12.2013., str. 9.).

      (4)  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 od 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1.).

      (5)  Uredba Komisije (EU) br. 702/2014 od 25. lipnja 2014. o proglašenju određenih kategorija potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 193, 1.7.2014., str. 1.).

      (6)  Smjernice o državnim potporama za promicanje rizičnih financijskih ulaganja (SL C 19, 22.1.2014., str. 4.).

      (7)  Smjernice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razbolje 2014.–2020. (SL C 204, 1.7.2014., str. 1.).

      (8)  Uredba Komisije (EU) br. 717/2014 od 27. lipnja 2014. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore u sektoru ribarstva i akvakulture (SL L 190, 28.6.2014., str. 45.).

      (9)  Smjernice za ispitivanje državnih potpora u ribarstvu i akvakulturi (SL C 84, 3.4.2008., str. 10.).

      PRILOG I.
      Sadržaj sporazuma o financiranju između upravljačkog tijela i financijskog posrednika s komentarima
      Sadržaj:

                  1.

               Preambula

                  2.

               Definicije

                  3.

               Područje primjene i cilj

                  4.

               Ciljevi politike i procjena

                  5.

               Krajnji primatelji

                  6.

               Financijska korist i državne potpore

                  7.

               Investicijska, jamstvena ili kreditna politika

                  8.

               Aktivnosti i operacije

                  9.

               Ciljni rezultati

                  10.

               Uloga i odgovornost financijskog posrednika: podjela rizika i prihoda

                  11.

               Upravljanje i revizija financijskog instrumenta

                  12.

               Programski doprinos

                  13.

               Plaćanja

                  14.

               Upravljanje računima

                  15.

               Administrativni troškovi

                  16.

               Trajanje i prihvatljivost rashoda po zaključenju programa

                  17.

               Ponovna uporaba sredstava koja je platilo upravljačko tijelo (uključujući ostvarene kamate)

                  18.

               Kapitalizacija subvencionirane kamatne stope, subvencionirane naknade za jamstvo (ako je primjenjivo)

                  19.

               Upravljanje financijskim instrumentom

                  20.

               Sukobi interesa

                  21.

               Izvješćivanje i praćenje

                  22.

               Evaluacija

                  23.

               Vidljivost i transparentnost

                  24.

               Isključivost

                  25.

               Rješavanje sporova

                  26.

               Povjerljivost

                  27.

               Izmjena sporazuma te prijenos prava i obveza

            1.   PREAMBULA
      Naziv države/regije
      Naziv upravljačkog tijela
      Uobičajeni kod za identifikaciju (CCI) programa
      Naziv povezanog programa
      Relevantni dio programa koji se odnosi na financijski instrument
      Naziv ESIF-a
      Identificiranje prioritetne osi
      Regije u kojima se provodi financijski instrument (razina NUTS ili druga)
      Iznos koji je financijskom instrumentu dodijelilo upravljačko tijelo
      Iznos iz ESIF-a
      Iznos iz nacionalnih javnih doprinosa (javni programski doprinos)
      Iznos iz nacionalnih privatnih doprinosa (privatni programski doprinos)
      Iznos iz nacionalnih javnih i privatnih doprinosa izvan programa
      Očekivani datum početka provedbe financijskog instrumenta
      Datum dovršetka provedbe financijskog instrumenta
      Kontaktni podaci za komunikaciju među stranama

         Svrha sporazuma

      2.   DEFINICIJE
      3.   PODRUČJE PRIMJENE I CILJ
      Opis financijskog instrumenta, uključujući njegovu investicijsku strategiju ili politiku, vrsta potpore koja će se pružiti.
      4.   CILJEVI POLITIKE I EX ANTE PROCJENA
      Kriteriji prihvatljivosti za financijske posrednike, prema potrebi, i dodatni operativni zahtjevi za prenošenje ciljeva politike u okviru instrumenta, predviđena ponuda financijskih proizvoda, ciljani krajnji primatelji i predviđena kombinacija s bespovratnim sredstvima.
      5.   KRAJNJI PRIMATELJI
      Naziv i prihvatljivost krajnjih primatelja (ciljne skupine) financijskog instrumenta.
      6.   FINANCIJSKA KORIST I DRŽAVNE POTPORE
      Evaluacija financijske koristi ostvarene javnim programskim doprinosom i usklađenost s pravilima o državnim potporama.
      7.   INVESTICIJSKA, JAMSTVENA ILI KREDITNA POLITIKA
      Odredbe o investicijskoj, jamstvenoj ili kreditnoj politici, posebno u pogledu diversifikacije portfelja (rizik, sektor, geografska područja, veličina) i postojećeg portfelja financijskog posrednika.
      8.   AKTIVNOSTI I OPERACIJE
      Poslovni plan ili jednakovrijedni dokumenti za financijski instrument koji se provodi, uključujući očekivani učinak poluge iz članka 37. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013.
      Definicija prihvatljivih aktivnosti.
      Jasna definicija dodijeljenih aktivnosti i njihova ograničenja, posebno u pogledu izmjene aktivnosti i upravljanja portfeljem (gubici i neispunjavanje obveza te proces povrata).
      9.   CILJNI REZULTATI
      Definicija aktivnosti, rezultata i pokazatelja utjecaja povezanih s polaznim mjerenjima i očekivanim rezultatima.
      Ciljni rezultati koji se planiraju ostvariti financijskim instrumentom kao doprinos specifičnim ciljevima i rezultatima relevantnog prioriteta ili mjere. Popis pokazatelja u skladu s operativnim programom i člankom 46. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
      10.   ULOGA I ODGOVORNOST FINANCIJSKOG POSREDNIKA: PODJELA RIZIKA I PRIHODA
      Utvrđivanja i odredbe u pogledu odgovornosti financijskog posrednika i drugih subjekata uključenih u provedbu financijskog instrumenta.
      Obrazloženje vrednovanja rizika te podjele rizika i dobiti različitih strana.
      Odredbe u skladu s člankom 6. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 480/2014 (1) o ulozi, odgovornosti i nadležnosti tijela koja provode financijske instrumente.
      11.   UPRAVLJANJE I REVIZIJA FINANCIJSKOG INSTRUMENTA
      Relevantne odredbe u skladu s člankom 9. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 480/2014 o upravljanju financijskim instrumentima i nadzoru nad njima.
      Odredbe koje se odnose na zahtjeve o reviziji, kao što su minimalni zahtjevi za vođenje dokumentacije na razini financijskog posrednika (i na razini fonda fondova) i zahtjevi povezani s održavanjem odvojenih evidencija za različite oblike potpore u skladu s člankom 37. stavcima 7. i 8. Uredbe (EU) br. 1303/2013 (prema potrebi), uključujući odredbe i zahtjeve povezane s pristupom revizorskih tijela države članice, revizora Komisije i Europskog revizorskog suda dokumentima kako bi se osigurao jasan revizorski trag u skladu s člankom 40. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
      Odredbe namijenjene usklađivanju revizorskog tijela sa smjernicama koje se odnose na revizijsku metodologiju, kontrolni popis i dostupnost dokumenata.
      12.   PROGRAMSKI DOPRINOS
      Odredbe u skladu s člankom 38. stavkom 10. Uredbe (EU) br. 1303/2013 o načinima prijenosa i upravljanja programskim doprinosima.
      Prema potrebi, odredbe o okviru uvjeta za doprinose iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i budućeg Fonda za pomorstvo i ribarstvo.
      13.   PLAĆANJA
      Zahtjevi i postupci za upravljanje plaćanjima u tranšama, poštujući gornje granice iz članka 41. Uredbe (EU) br. 1303/2013, i za predviđanje tokova poslova.
      Uvjeti za moguće povlačenje javnih programskih doprinosa financijskom instrumentu.
      Pravila o popratnim dokumentima koji su potrebni za opravdavanje plaćanja upravljačkog tijela financijskom posredniku.
      Uvjeti pod kojima se plaćanja upravljačkog tijela financijskom posredniku moraju obustaviti ili prekinuti.
      14.   UPRAVLJANJE RAČUNIMA
      Podaci o računima, uključujući, prema potrebi, zahtjeve za fiducijarno/odvojeno računovodstvo propisano člankom 38. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
      Odredbe u kojima se obrazlaže način upravljanja računom financijskog instrumenta. Uključuju uvjete kojima se uređuje upotreba bankovnih računa: rizici drugih ugovornih strana (prema potrebi), prihvatljive riznične operacije, nadležnosti predmetnih stranaka, korektivne mjere u slučaju prekomjernih isplata na povjereničkim računima, vođenje evidencije i izvješćivanje.
      15.   ADMINISTRATIVNI TROŠKOVI
      Odredbe o naknadi za financijskog posrednika, izračunu i plaćanju troškova i naknada za upravljanje financijskom posredniku u skladu s člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014.
      Odredba mora uključivati najvišu primjenjivu stopu i referentne iznose za izračun.
      16.   TRAJANJE I PRIHVATLJIVOST RASHODA PO ZAKLJUČENJU PROGRAMA
      Datum stupanja na snagu sporazuma.
      Datumi kojima se definiraju razdoblje provedbe financijskog instrumenta i razdoblje prihvatljivosti.
      Odredbe o mogućem produljenju i prekidu javnih programskih doprinosa financijskom posredniku za financijski instrument, uključujući uvjete za prijevremeni prekid ili povlačenje programskih doprinosa, izlazne strategije i zaključivanje financijskih instrumenata (uključujući fond fondova, prema potrebi).
      Odredbe o prihvatljivim rashodima po zaključenju programa u skladu s člankom 42. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
      17.   PONOVNA UPORABA SREDSTAVA KOJA JE PLATILO UPRAVLJAČKO TIJELO (UKLJUČUJUĆI OSTVARENE KAMATE)
      Odredbe o ponovnoj uporabi sredstava koja je platilo upravljačko tijelo.
      Zahtjevi i postupci za upravljanje kamatama i drugim dobicima koji se mogu pripisati potpori iz ESIF-a u skladu s člankom 43. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
      Odredbe o ponovnoj uporabi sredstava koja se mogu pripisati potpori iz ESI fondova do kraja razdoblja prihvatljivosti u skladu s člankom 44. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
      Odredbe o uporabi sredstava koja se mogu pripisati potpori iz ESI fondova nakon kraja razdoblja prihvatljivosti u skladu s člankom 45. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
      18.   KAPITALIZACIJA SUBVENCIONIRANE KAMATNE STOPE, SUBVENCIONIRANE NAKNADE ZA JAMSTVO (AKO JE PRIMJENJIVO)
      Odredbe u skladu s člankom 11. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014 koje se navode u članku 42. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 o kapitalizaciji godišnjih obroka za subvencioniranu kamatnu stopu i subvencionirane naknade za jamstvo.
      19.   UPRAVLJANJE FINANCIJSKIM INSTRUMENTOM
      Odredbe u kojima se opisuje odgovarajuća struktura upravljanja financijskim instrumentom kako bi se osiguralo da se odluke o zajmovima/jamstvima/ulaganjima, otuđenjima i diversifikaciji rizika provode u skladu s primjenjivim pravnim zahtjevima i tržišnim standardima.
      Odredbe o odboru za ulaganja u okviru financijskog instrumenta (uloga, neovisnost, kriteriji).
      20.   SUKOBI INTERESA
      Potrebno je uspostaviti jasne postupke za rješavanje sukoba interesa.
      21.   IZVJEŠĆIVANJE I PRAĆENJE
      Odredbe o praćenju provedbe ulaganja i tokova poslova, uključujući izvješćivanje financijskog posrednika fondu fondova i/ili upravljačkom tijelu kako bi se osigurala usklađenost s člankom 46. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i pravilima o državnim potporama.
      Pravila o izvješćivanju upravljačkom tijelu o načinu izvršenja zadataka, izvješćivanja o rezultatima i nepravilnostima te poduzetim korektivnim mjerama.
      22.   EVALUACIJA
      Uvjeti i mehanizmi za evaluaciju financijskog instrumenta.
      23.   VIDLJIVOST I TRANSPARENTNOST
      Odredbe o vidljivosti financiranja koje osigurava Unija u skladu s Prilogom XII. Uredbi (EU) br. 1303/2013.
      Odredbe kojima se krajnjim primateljima jamči pristup informacijama.
      24.   ISKLJUČIVOST
      Odredbe kojima se utvrđuje pod kojim uvjetima upravitelj fonda fondova ili financijski posrednik smije pokrenuti novi investicijski instrument.
      25.   RJEŠAVANJE SPOROVA
      Odredbe o rješavanju sporova.
      26.   POVJERLJIVOST
      Odredbe u kojima se definira koji su elementi financijskog instrumenta obuhvaćeni klauzulama o povjerljivosti. U suprotnom se sve ostale informacije smatraju javnima.
      Obvezama o povjerljivosti koje su sklopljene kao dio ovog sporazuma ne sprječava se odgovarajuće dostavljanje izvješća ulagačima, uključujući onima koji osiguravaju javna sredstva.
      27.   IZMJENA SPORAZUMA TE PRIJENOS PRAVA I OBVEZA
      Odredbe u kojima se definiraju područje primjene i uvjeti moguće izmjene i raskida sporazuma.
      Odredbe kojima se financijskom posredniku zabranjuje prijenos bilo kojeg prava ili obveze bez prethodnog odobrenja upravljačkog tijela.

                     PRILOG A

                  :

                     ex ante procjena u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013 na temelju koje se financijski instrument opravdava.

                     PRILOG B

                  :

                  poslovni plan financijskog instrumenta uključujući strategiju ulaganja i opis investicijske, jamstvene ili kreditne politike.

                     PRILOG C

                  :

                  opis instrumenta koji mora biti usklađen s detaljnim standardnim uvjetima instrumenta i kojim se moraju utvrditi financijski parametri financijskih instrumenata.

                     PRILOG D

                  :

                  predlošci za praćenje i izvješćivanje.

         (1)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 480/2014 оd 3. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo te o utvrđivanju općih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (SL L 138, 13.5.2014, str. 5.).

      PRILOG II.
      Zajam za MSP-ove na temelju modela portfelja zajmova s podjelom rizika (zajam s podjelom rizika)

         Shematski prikaz načela zajma s podjelom rizika

                     Struktura financijskog instrumenta

                  Zajam s podjelom rizika (zajam ili financijski instrument s podjelom rizika) ima oblik fonda za zajam koji financijski posrednik uspostavlja s doprinosima iz programa i doprinosima financijskog posrednika radi financiranja portfelja novih zajmova, isključujući refinanciranje postojećih zajmova.
                  Zajam s podjelom rizika dostupan je u okviru operacije koja je dio prioritetne osi definirane u programu koji se sufinancira iz relevantnog ESIF-a i definirane u kontekstu ex ante procjene koja se zahtijeva člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

                     Cilj instrumenta

                  Cilj je instrumenta sljedeći:

                              1.

                              kombinirati sredstva iz programa u okviru ESIF-a i sredstva financijskog posrednika radi potpore financiranju MSP-ova iz članka 37. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013; i

                              2.

                              pružiti MSP-ovima lakši pristup financiranju s pomoću financijskog posrednika kojemu se osigurava financijski doprinos i podjela kreditnog rizika, zahvaljujući čemu se MSP-ovima nudi više sredstava po povoljnim uvjetima u smislu smanjenja kamatne stope i, prema potrebi, smanjenja kolaterala.

                        Doprinos iz programa u okviru ESIF-a financijskom posredniku ne smije istisnuti financiranje dostupno od drugih privatnih ili javnih ulagača.
                  Programom u okviru ESIF-a financijskom se posredniku osiguravaju sredstva radi razvoja portfelja novih zajmova MSP-ovima i istovremenog sudjelovanja u gubicima/neispunjavanjima obveza te povratima od zajmova MSP-ovima u tom portfelju za svaki zajam posebno i u omjeru koji je jednak onom programskog doprinosa u okviru instrumenta.
                  U slučaju strukture fonda fondova, fond fondova prenosi doprinos iz programa u okviru ESIF-a na financijskog posrednika.
                  Osim doprinosa iz programa u okviru ESIF-a, fond fondova može osigurati vlastita sredstva koja se kombiniraju sa sredstvima financijskog posrednika. Fond fondova u tom slučaju razmjerno sudjeluje u podjeli rizika među različitim doprinosima u portfelju zajmova. Ako su sredstva osigurana u okviru fonda fondova državna sredstva, moraju se poštovati pravila o državnim potporama.

                     Implikacije u pogledu državnih potpora

                  Zajam s podjelom rizika osmišljen je kao instrument bez državnih potpora, tj. naknada za financijskog posrednika u skladu s tržišnim uvjetima, potpuni prijenos financijske koristi s financijskog posrednika na krajnje primatelje i financiranje osigurano krajnjim primateljima moraju biti u skladu s primjenjivom Uredbom de minimis.
                  (a)   Potpore na razini financijskog posrednika i fonda fondova isključene su u sljedećim slučajevima:

                              1.

                              financijski posrednik i upravljačko tijelo ili fond fondova u svakom trenutku snose gubitke i koristi razmjerno svojim doprinosima (pro rata) te je sudjelovanje financijskog posrednika u zajmu s podjelom rizika ekonomski značajno; i

                              2.

                              naknada (tj. troškovi i/ili naknade za upravljanje) financijskog posrednika i fonda fondova odražava postojeću tržišnu naknadu u usporedivim situacijama, što je slučaj kada je fond fondova odabran na temelju otvorenog, transparentnog, nediskriminirajućeg i objektivnog postupka odabira ili ako je naknada usklađena s člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014 i država nije dodijelila druge koristi. Ako fond fondova samo prenosi doprinos ESIF-a na financijskog posrednika i radi u javnom interesu te ne obavlja komercijalnu aktivnost pri provedbi mjere i ne ulaže vlastita sredstva – te se stoga ne smatra korisnikom potpore – dovoljno je da fond fondova ne dobije prekomjernu naknadu; i

                              3.

                              financijska korist javnih programskih doprinosa instrumentu u potpunosti se prenosi na krajnje primatelje u obliku smanjenja kamatne stope. Pri odabiru financijskog posrednika upravljačko tijelo u skladu s člankom 7. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014 procjenjuje politiku određivanja cijena i metodologiju za prijenos financijske koristi na krajnje primatelje.
                              Ako financijski posrednik ne prenese sve financijske koristi na krajnje primatelje, neisplaćeni javni doprinos vraća se upravljačkom tijelu.

                        (b)   Na razini MSP-ova:

                  Na razini MSP-ova zajam mora biti u skladu s pravilima de minimis.
                  Za svaki zajam uključen u portfelj financijski posrednik izračunava bruto ekvivalent potpore primjenom sljedeće metodologije izračuna:

                     Izračun bruto ekvivalenta potpore = nominalni iznos zajma (EUR) × (trošak financiranja (standardna metodologija) + trošak rizika (standardna metodologija) – sve naknade koje je upravljačko tijelo naplatilo financijskom posredniku za programski doprinos) × ponderirano prosječno trajanje zajma (u godinama) × stopa podjele rizika.

                  Ako se za potrebe zajma s podjelom rizika bruto ekvivalent potpore izračunava s pomoću prethodno navedene formule, smatra se da je ispunjen zahtjev predviđen u članku 4. Uredbe de minimis
                      (1). Ne postoji minimalni zahtjev u pogledu kolaterala.
                  Mehanizmom provjere osigurava se da bruto ekvivalent potpore izračunan s pomoću prethodno navedene formule nije niži od bruto ekvivalenta potpore izračunanog u skladu s člankom 4. stavkom 3. točkom (c) Uredbe de minimis.
                  Ukupan iznos potpore izračunan s pomoću bruto ekvivalenta potpore ne može biti viši od 200 000 EUR tijekom trogodišnjeg fiskalnog razdoblja uzimajući u obzir pravilo o kumulaciji za krajnje primatelje iz Uredbe de minimis.
                  Bespovratna sredstva za tehničku potporu ili druga bespovratna sredstva dodijeljena krajnjem primatelju kumuliraju se s izračunanim bruto ekvivalentom potpore.
                  U pogledu MSP-ova u sektoru ribarstva i akvakulture potpora mora biti u skladu s relevantnim pravilima iz Uredbe de minimis za ribarstvo.
                  Za aktivnosti koje se podupiru iz EPFRR-a primjenjuju se opća pravila.

                     Kreditna politika

                  (a)   Isplata koju izvršava upravljačko tijelo ili fond fondova u korist financijskog posrednika:

                  Nakon potpisivanja sporazuma o financiranju između upravljačkog tijela i fonda fondova ili financijskog posrednika relevantno upravljačko tijelo prenosi javne doprinose iz programa na fond fondova ili financijskog posrednika koji te doprinose stavlja u namjenski fond za zajam s podjelom rizika. Prijenos mora biti u tranšama i moraju se poštovati gornje granice iz članka 41. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
                  Ciljni obujam kreditiranja i raspon kamatne stope moraju se potvrditi u okviru ex ante procjene u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013 te se uzimaju u obzir pri određivanju prirode instrumenta (obnovljivi ili neobnovljivi instrument).
                  (b)   Oblikovanje portfelja novih zajmova:

                  Uz svoje tekuće aktivnosti povezane sa zajmovima financijski posrednik dužan je u unaprijed utvrđenom roku oblikovati portfelj novih prihvatljivih zajmova, koji se djelomično financiraju iz isplaćenih sredstava u okviru programa po stopi podjele rizika koja je dogovorena u sporazumu o financiranju.
                  Prihvatljivi zajmovi za MSP-ove (u skladu s unaprijed utvrđenim kriterijima prihvatljivosti na razini pojedinačnog zajma i portfelja) automatski se uključuju u portfelj dostavljanjem obavijesti o uključivanju najmanje jednom u svakom tromjesečju.
                  Financijski posrednik mora provoditi dosljednu kreditnu politiku, posebno u pogledu diversifikacije portfelja, čime se omogućuje dobro upravljanje kreditnim portfeljem i diversifikacija rizika, istodobno poštujući primjenjive sektorske standarde i postupajući i dalje u skladu s financijskim interesima i ciljevima politike upravljačkog tijela.
                  Utvrđivanje, odabir, dubinsku analizu, dokumentiranje i odobravanje zajmova krajnjim primateljima financijski posrednik provodi u skladu sa svojim standardnim postupcima te u skladu s načelima određenima u relevantnom sporazumu o financiranju.
                  (c)   Ponovna uporaba sredstava vraćenih financijskom instrumentu:

                  Sredstva vraćena financijskom instrumentu ponovno se upotrebljavaju u okviru istog financijskog instrumenta (obnavljaju se u okviru istog financijskog instrumenta) ili se nakon vraćanja upravljačkom tijelu ili fondu fondova upotrebljavaju u skladu s člankom 44. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
                  Kada se obnavljaju u okviru istog financijskog instrumenta, iznosi koji se mogu pripisati potpori iz ESIF-a i koje financijski posrednik nadoknađuje i/ili vraća iz zajmova krajnjim primateljima u okviru roka za ulaganja u načelu se stavljaju na raspolaganje za novu uporabu u okviru istog financijskog instrumenta. Taj pristup obnavljanja iz članaka 44. i 45. Uredbe (EU) br. 1303/2013 uključuje se u sporazum o financiranju.
                  S druge strane, ako se upravljačkom tijelu ili fondu fondova izravno otplaćuje, otplate se izvršavaju redovito tako da se odražavaju i. otplate glavnice (razmjerno na temelju stope podjele rizika), ii. svi vraćeni iznosi i umanjenja zbog gubitaka (u skladu sa stopom podjele rizika) u okviru zajmova MSP-ovima i iii. sva plaćanja kamatnih stopa. Ta se sredstva moraju upotrebljavati u skladu s člancima 44. i 45. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
                  (d)   Povrat gubitaka:

                  Financijski posrednik u skladu sa svojim unutarnjim smjernicama i postupcima poduzima mjere u svrhu povrata u pogledu svakog neotplaćenog zajma MSP-u koji se financira u okviru financijskog instrumenta.
                  Iznosi koje financijski posrednik vrati (umanjeni za moguće troškove povrata i ovrhe) raspodjeljuju se razmjerno podjeli rizika između financijskog posrednika i upravljačkog tijela ili fonda fondova.
                  (e)   Ostalo:

                  Kamate i drugi dobici koji proizlaze iz potpore koju financijskim instrumentima dodijele ESI fondovi upotrebljavaju se kako je navedeno u članku 43. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

                     Politika određivanja cijena

                  Pri predlaganju svojih cijena financijski posrednik predstavlja politiku određivanja cijena i metodologiju kako bi se osigurao puni prijenos financijske koristi javnih programskih doprinosa na prihvatljive MSP-ove. Politika određivanja cijena i metodologija uključuju sljedeće elemente:

                              1.

                              kamatna stopa na sudjelovanje financijskog posrednika određena je na tržišnoj osnovi (tj. u skladu s vlastitom politikom financijskog posrednika);

                              2.

                              ukupna kamatna stopa, koja se zaračunava na zajmove prihvatljivim MSP-ovima uključene u portfelj, mora se smanjiti razmjerno sredstvima osiguranima javnim doprinosom programa. U tom se smanjenju uzimaju u obzir naknade koje upravljačko tijelo može zaračunati na programski doprinos;

                              3.

                              izračun bruto ekvivalenta potpore kako je predstavljen u odjeljku o državnim potporama primjenjuje se na svaki zajam koji je uključen u portfelj;

                              4.

                              politika određivanja cijena i metodologija ostaju nepromijenjene tijekom razdoblja prihvatljivosti.

                     Programski doprinos financijskom instrumentu: iznos i stopa (podaci o proizvodu)

                  Stvarna stopa podjele rizika, javni programski doprinos i kamatna stopa na zajmove temelje se na nalazima ex ante procjene i moraju biti takvi da se njima osigura da je korist za krajnje primatelje u skladu s pravilom de minimis.

                  Veličina zajma s podjelom rizika iz ciljnog portfelja potvrđuje se u okviru ex ante procjene kojom se opravdava potpora financijskom instrumentu (članak 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013) te se njome uzima u obzir pristup obnavljanja instrumenta (prema potrebi). Sastav ciljnog portfelja zajmova mora se definirati tako da se osigura diversifikacija rizika.
                  Sredstva u okviru zajma s podjelom rizika i stopa podjele rizika moraju se odrediti tako da se popuni praznina ocijenjena u okviru ex ante procjene, no u svakom slučaju moraju biti u skladu s uvjetima utvrđenima u pismu namjere.
                  Stopom podjele rizika dogovorenom s financijskim posrednikom za svaki prihvatljivi zajam uključen u portfelj definira se udjel glavnice prihvatljivog zajma koji se financira u okviru programa.
                  Stopom podjele rizika dogovorenom s financijskim posrednikom određuje se izloženost gubicima koje na odgovarajući način treba pokriti financijski posrednik ili se pokrivaju programskim doprinosom.

                     Programski doprinos financijskom instrumentu (aktivnosti)

                  Portfelj koji se financira u okviru instrumenta zajma s podjelom rizika uključuje samo nove zajmove koji se pružaju MSP-ovima, isključujući refinanciranje postojećih zajmova. Kriteriji prihvatljivosti za uključivanje u portfelj utvrđuju se u skladu s pravom Unije (npr. Uredbom (EU) br. 1303/2013 i posebnim pravilima o fondu), programom, nacionalnim pravilima o prihvatljivosti te zajedno s financijskim posrednikom kako bi se obuhvatio velik broj krajnjih primatelja i postigla dostatna diversifikacija portfelja. Financijski posrednik mora imati razumnu procjenu profila rizičnosti portfelja. Navedeni kriteriji moraju odražavati tržišne uvjete i prakse u relevantnoj državi članici ili regiji.

                     Odgovornost upravljačkog tijela

                  Odgovornost upravljačkog tijela u pogledu financijskog instrumenta mora biti u skladu s člankom 6. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014.
                  Pokriveni gubici jesu dospjeli iznosi glavnice koji su plativi i nepodmireni te standardne kamate (ali isključujući naknade za zakašnjelo plaćanje i sve druge troškove i izdatke).

                     Trajanje

                  Razdoblje kreditiranja u okviru financijskog instrumenta određuje se kako bi se osiguralo da se programski doprinos iz članka 42. Uredbe (EU) br. 1303/2013 upotrebljava za zajmove isplaćene krajnjim primateljima najkasnije 31. prosinca 2023.
                  Preporučuje se da stvaranje portfelja zajmova uobičajeno traje najviše četiri godine od datuma potpisivanja sporazuma o financiranju (između upravljačkog tijela ili fonda fondova i financijskog posrednika).

                     Kreditiranje i podjela rizika na razini financijskog posrednika (usklađenost interesa)

                  Usklađenost interesa između upravljačkog tijela i financijskog posrednika ostvaruje se na sljedeći način:

                              —

                              naknadama za uspješnost kako su navedene u člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014,

                              —

                              osim programskog doprinosa, u skladu s uvjetima na lokalnom tržištu financijski posrednik pridonosi financiranju najmanje 25 % ukupne obveze financiranja u svrhu kreditiranja MSP-ova u okviru instrumenta zajma s podjelom rizika,

                              —

                              gubici i povrati razmjerno utječu na financijskog posrednika i upravljačko tijelo u okviru njihovih odnosnih odgovornosti u skladu sa stopom podjele rizika.

                        Očekivana stopa podjele rizika određuje se na temelju nalaza ex ante procjene kojom se opravdava potpora financijskom instrumentu.

                     Prihvatljivi financijski posrednici

                  Javna i privatna tijela uspostavljena u državi članici koja su zakonom ovlaštena pružati zajmove poduzećima koja posluju u području provedbe programa iz kojeg se pridonosi financijskom instrumentu. Takva su tijela financijske institucije i, prema potrebi, institucije za mikrofinanciranje ili druge institucije ovlaštene za pružanje zajmova.

                     Prihvatljivost krajnjih primatelja

                  Krajnji primatelji moraju biti prihvatljivi u skladu s pravom EU-a i nacionalnim pravom, relevantnim programom i sporazumom o financiranju. Na datum potpisivanja zajma moraju biti ispunjeni sljedeći kriteriji prihvatljivosti:

                              (a)

                              moraju biti mikro, mala i srednja poduzeća („MSP-ovi”, uključujući trgovce pojedince/samozaposlene osobe) kako su definirana u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (2)
                                  (3);

                              (b)

                              ne smiju biti MSP-ovi koji posluju u sektorima definiranima u članku 1. točkama (d)–(f) Uredbe de minimis;

                              (c)

                              ne smiju biti dio jednog ili više ograničenih sektora (4);

                              (d)

                              ne smiju biti društvo u poteškoćama kako je definirano pravilima o državnim potporama;

                              (e)

                              ne smiju kasniti u plaćanju ili ne ispunjavati obvezu plaćanja bilo kojeg drugog zajma ili leasinga koji je dodijelio financijski posrednik ili druga financijska institucija prema provjerama koje su provedene u skladu s unutarnjim smjernicama i standardnom kreditnom politikom financijskog posrednika.

                        Osim toga, u trenutku ulaganja i tijekom povrata zajma krajnji primatelji moraju imati registrirano mjesto poslovanja u državi članici, a gospodarska djelatnost za koju je zajam isplaćen mora se nalaziti u relevantnoj državi članici i regiji/području provedbe programa u okviru ESIF-a.

                     Značajke proizvoda za krajnje primatelje

                  Financijski posrednik krajnjim primateljima dodjeljuje zajmove kojima se pridonosi cilju programa i koji se sufinanciraju iz programa u okviru instrumenta zajma s podjelom rizika. Njihovi uvjeti temelje se na ex ante procjeni iz članka 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
                  Zajmovi se smiju upotrebljavati isključivo u sljedeće dopuštene svrhe:

                              (a)

                              ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu, uključujući prijenos vlasničkih prava u poduzećima pod uvjetom da se prijenos izvršava između neovisnih ulagača;

                              (b)

                              obrtni kapital povezan s aktivnostima razvoja ili proširenja koje su slične (i povezane s) aktivnostima iz prethodne točke (a) (čija se povezanost dokazuje, među ostalim, poslovnim planom MSP-a i iznosom financiranja).

                        Zajmovi uključeni u portfelj u svakom trenutku moraju ispunjavati sljedeće kriterije prihvatljivosti:

                              (c)

                              zajmovi moraju biti novi, isključujući refinanciranje postojećih zajmova;

                              (d)

                              iznos glavnice zajma uključenog u portfelj zajmova s podjelom rizika i. smije iznositi najviše 1 000 000 EUR na temelju ex ante procjene i ii. pruža se u uvjetima u kojima bruto ekvivalent potpore u pogledu svakog krajnjeg primatelja ne premašuje 200 000 EUR (ili 100 000 EUR u cestovnom prijevozu tereta i 30 000 EUR u sektorima ribarstva i akvakulture) tijekom razdoblja od tri fiskalne godine; prihvatljivi MSP-ovi mogli bi u teoriji više puta zatražiti zajmove koji se dodjeljuju u kontekstu tog financijskog instrumenta pod uvjetom da se u potpunosti poštuje prethodno navedeno ograničenje u pogledu bruto ekvivalenta potpore;

                              (e)

                              zajmovima se osigurava financiranje jedne ili više dopuštenih svrha u EUR i/ili nacionalnoj valuti u relevantnom području provedbe programa i, ovisno o slučaju, u bilo kojoj drugoj valuti;

                              (f)

                              zajmovi ne smiju biti u obliku mezaninskih zajmova, podređenog duga ili kvazivlasničkog kapitala;

                              (g)

                              zajmovi ne smiju biti u obliku obnovljivih kreditnih linija;

                              (h)

                              zajmovi moraju imati raspored otplate, uključujući redovite jednake otplate i/ili jednokratne otplate;

                              (i)

                              zajmovima se ne financiraju isključivo financijske aktivnosti ili projekti u području nekretnina koji se provode kao aktivnost financijskog ulaganja te se ne financira pružanje potrošačkog financiranja;

                              (j)

                              zajmovi moraju imati najkraće dospijeće od 12 mjeseci, uključujući odgovarajuće razdoblje odgode (po potrebi) i najdulje dospijeće do 120 mjeseci.

                     Izvješćivanje i ciljani rezultati

                  Financijski posrednici upravljačkom tijelu ili fondu fondova najmanje jednom u tri mjeseca dostavljaju informacije u standardiziranom obliku i opsegu.
                  Izvješće mora uključivati sve relevantne elemente kako bi upravljačko tijelo ispunilo uvjete iz članka 46. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
                  Države članice moraju ispuniti i svoje obveze izvješćivanja u skladu s Uredbom de minimis.

                  Pokazatelji moraju biti usklađeni sa specifičnim ciljevima relevantnog prioriteta programa u okviru ESIF-a kojim se financira financijski instrument i očekivanim rezultatima ex ante procjene. Kada je riječ o instrumentu zajma s podjelom rizika, mjere se i prijavljuju najmanje jednom u tri mjeseca te se usklađuju najmanje sa zahtjevima uredbe. Osim zajedničkih pokazatelja prioritetne osi programa u okviru ESIF-a (povećanja zaposlenosti, broja MSP-ova…), ostali su pokazatelji sljedeći:

                              broj financiranih zajmova/projekata

                              iznos financiranih zajmova

                              neispunjene obveze (brojevi i iznosi)

                              otplaćena sredstva i dobici.

                     Evaluacija gospodarske koristi programskog doprinosa

                  Financijski posrednik smanjuje ukupnu efektivnu kamatnu stopu (i, prema potrebi, politiku kolaterala) koja se naplaćuje krajnjim primateljima u okviru svakog prihvatljivog zajma uključenog u portfelj odražavajući tako povoljne uvjete financiranja i podjele rizika u pogledu zajma s podjelom rizika.
                  Ukupna financijska korist javnih programskih doprinosa instrumentu prenosi se na krajnje primatelje u obliku smanjenja kamatne stope. Financijski posrednik mora pratiti bruto ekvivalent potpore za krajnje primatelje i izvješćivati o njemu u skladu s odjeljkom o državnim potporama. To se načelo odražava u sporazumu o financiranju između upravljačkog tijela ili fonda fondova i financijskog posrednika.

         (1)  Uredba Komisije (EU) br. 1407/2013 od 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore (SL L 352, 24.12.2013., str. 1.).

         (2)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2003) 1422) (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

         (3)  Poduzeće s manje od 250 zaposlenika i prometom manjim od 50 milijuna EUR ili ukupnom imovinom manjom od 43 milijuna EUR; uključujući poduzeća koja nisu u skupini koja premašuje te pragove. U skladu s Preporukom Komisije „poduzeće je svaki subjekt koji se bavi gospodarskom djelatnošću, bez obzira na njegov pravni oblik”.

         (4)  Na sljedeće gospodarske sektore zajedno se upućuje kao na „ograničene sektore”:

                  (a)

                  Nezakonite gospodarske djelatnosti: proizvodnja, trgovina ili druga djelatnost koja je nezakonita u skladu sa zakonima ili propisima matične države za tu proizvodnju, trgovinu ili aktivnost.

                  (b)

                  Duhan i destilirana alkoholna pića. Proizvodnja duhana i destiliranih alkoholnih pića te povezanih proizvoda i trgovina njima.

                  (c)

                  Proizvodnja oružja i streljiva te trgovina njima: financiranje proizvodnje bilo koje vrste oružja i streljiva te trgovine njima. To se ograničenje ne primjenjuje u mjeri u kojoj su te aktivnosti dio jasnih politika Europske unije ili su povezane s njima.

                  (d)

                  Kasina. Kasina i istovjetna poduzeća.

                  (e)

                  Ograničenja informatičkog sektora. Istraživanje, razvoj ili tehničke aplikacije povezane s elektroničkim podatkovnim programima ili rješenjima kojima su i. posebno ciljevi: (a) podupiranje svih aktivnosti uključenih u ograničene sektore iz prethodnih točaka (a) do (d); (b) igre na sreću i kasina na internetu; ili (c) pornografija, ili kojima je ii. svrha omogućiti (a) nezakonit ulazak u elektroničke podatkovne mreže; ili (b) nezakonito preuzimanje elektroničkih podataka.

                  (f)

                  Ograničenja sektora bioznanosti. Pri pružanju potpore financiranju istraživanja, razvoja ili tehničkih aplikacija povezanih sa sljedećim: i. kloniranjem ljudi u istraživačke ili terapijske svrhe; ili ii. genetski modificiranim organizmima (GMO).

      PRILOG III.
      Ograničeno portfeljno jamstvo za MSP-ove (ograničeno jamstvo)

         Shematski prikaz ograničenog jamstva

      Odnos između dionika i pokrića portfelja ograničenog jamstva:

                     Struktura financijskog instrumenta

                  Kada je riječ o stvaranju portfelja novih zajmova za MSP-ove, ograničenim portfeljnim jamstvom osigurava se pokriće kreditnog rizika na razini pojedinačnog zajma do najvišeg iznosa gubitka (ograničenje).
                  Upravljačko tijelo ograničeno portfeljno jamstvo stavlja na raspolaganje u okviru operacije koja je dio prioritetne osi definirane u programu koji se sufinancira iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i definirane u kontekstu ex ante procjene koja se zahtijeva člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

                     Cilj instrumenta

                  Cilj je instrumenta sljedeći:

                              1.

                              rješavanjem konkretnih i dobro utvrđenih tržišnih nedostataka ciljanim MSP-ovima osigurati bolji pristup financiranju;

                              2.

                              iskoristiti ESIF-ove za potporu financiranju MSP-ova iz članka 37. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

                        Doprinos upravljačkog tijela u okviru programa ESIF-a u obliku je fonda za jamstva kojim upravlja financijski posrednik. Tim se doprinosom ne smiju istisnuti jamstva koja su dostupna od drugih javnih ili privatnih ulagača.
                  Fond za jamstva kojim upravlja financijski posrednik obvezuje se da će u slučaju neispunjenja obveza krajnjih primatelja financijskim institucijama koje razvijaju portfelje novih zajmova osigurati sredstva iz programa u okviru ESIF-a.
                  U slučaju strukture fonda fondova, fond fondova prenosi doprinos iz programa u okviru ESIF-a na financijskog posrednika.
                  Instrument ograničenog jamstva provodi se kako bi se obuhvatio portfelj novih zajmova koji stvara jedna financijska institucija ili više njih.
                  Pri davanju zajmova prihvatljivim MSP-ovima financijske institucije koje razvijaju portfelje novih zajmova računaju na djelomično jamstvo za pokriće gubitaka do ograničenog iznosa.
                  Financijska korist jamstva mora se prenijeti na krajnje primatelje (npr. kao smanjenje kamatne stope zajmova i/ili smanjenje kolaterala, ali uvijek uz prijenos pune financijske koristi javnih programskih doprinosa na krajnje primatelje).

                     Implikacije u pogledu državnih potpora

                  Ograničeno portfeljno jamstvo osmišljeno je kao instrument bez državnih potpora, tj. u skladu s tržišnim uvjetima na razini financijskog posrednika koji upravlja fondom za jamstva i financijskih institucija koje razvijaju portfelje novih zajmova i pružaju potporu krajnjim primateljima u skladu s primjenjivom Uredbom de minimis.
                  (a)   Na razini fonda fondova, financijskog posrednika koji upravlja fondom za jamstva, financijskih institucija koje razvijaju portfelje novih zajmova potpora je isključena u sljedećim slučajevima:

                              1.

                              naknada (tj. troškovi i/ili naknade za upravljanje) financijskog posrednika i fonda fondova odražava postojeću tržišnu naknadu u usporedivim situacijama, što je slučaj kada je fond fondova odabran na temelju otvorenog, transparentnog, objektivnog i nediskriminirajućeg postupka odabira ili ako je naknada usklađena s člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014 i država nije dodijelila druge koristi. Ako fond fondova samo prenosi doprinos ESIF-a na financijskog posrednika i radi u javnom interesu te ne obavlja komercijalnu aktivnost pri provedbi mjere i ne ulaže vlastita sredstva – te se stoga ne smatra korisnikom potpore – dovoljno je da fond fondova ne dobije prekomjernu naknadu; i

                              2.

                              financijska institucija odabire se u okviru otvorenog, transparentnog, nediskriminirajućeg i objektivnog postupka odabira radi razvoja portfelja novih zajmova vlastitim sredstvima te rizik koji zadržava financijska institucija ni u kojem slučaju nije manji od 20 % iznosa zajma (na razini pojedinačnog zajma); i

                              3.

                              osim toga, financijska korist javnih programskih doprinosa instrumentu u potpunosti se prenosi na krajnje primatelje u obliku smanjenja kamatne stope. Pri odabiru financijskog posrednika upravljačko tijelo u skladu s člankom 7. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014 procjenjuje politiku određivanja cijena i metodologiju za prijenos financijske koristi na krajnje primatelje.
                              Ako financijski posrednik ne prenese cijelu financijsku korist na krajnje primatelje, nedodijeljeni se javni doprinos vraća upravljačkom tijelu.

                        Jamstvo mora biti povezano sa specifičnom financijskom transakcijom na utvrđeni najviši iznos i vremenski ograničeno.
                  (b)   Na razini krajnjih primatelja:

                  Na razini MSP-ova zajam pod jamstvom mora biti u skladu s pravilima de minimis.
                  Za svaki zajam uključen u portfelj pod jamstvom financijski posrednik izračunava bruto ekvivalent potpore primjenom sljedeće metodologije izračuna:

                     Izračun bruto ekvivalenta potpore = nominalni iznos zajma (EUR) × trošak rizika (standardna metodologija) × stopa jamstva × stopa ograničenja jamstva × ponderirano prosječno trajanje zajma (u godinama).

                  Ukupan iznos potpore izračunan s pomoću bruto ekvivalenta potpore ne smije biti viši od 200 000 EUR tijekom trogodišnjeg fiskalnog razdoblja uzimajući u obzir pravilo o kumulaciji za krajnje primatelje iz Uredbe de minimis.

                  Ako se bruto ekvivalent potpore izračunava s pomoću prethodno navedene formule za potrebe instrumenta ograničenog portfeljnog jamstva, smatra se da je ispunjen zahtjev predviđen u članku 4. Uredbe de minimis
                      (1).
                  Mehanizmom provjere osigurava se da bruto ekvivalent potpore izračunan s pomoću prethodno navedene formule nije niži od bruto ekvivalenta potpore izračunanog u skladu s člankom 4. stavkom 6. točkom (c) Uredbe de minimis.

                  Bespovratna sredstva za tehničku pomoć ili druga bespovratna sredstva dodijeljena krajnjem primatelju kumuliraju se s izračunanim bruto ekvivalentom potpore.
                  U pogledu MSP-ova u sektoru ribarstva i akvakulture potpora mora biti u skladu s relevantnim pravilima iz Uredbe de minimis za ribarstvo.
                  Za aktivnosti koje se podupiru iz EPFRR-a primjenjuju se opća pravila.

                     Jamstvena politika

                  (a)   Prijenos koji izvršava upravljačko tijelo u korist financijskog posrednika:

                  Nakon potpisivanja sporazuma o financiranju između upravljačkog tijela i fonda fondova ili financijskog posrednika relevantno upravljačko tijelo prenosi doprinose iz programa na fond fondova ili financijskog posrednika koji te doprinose stavlja u namjenski fond za jamstva. Prijenos mora biti u tranšama i moraju se poštovati gornje granice iz članka 41. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
                  (b)   Oblikovanje portfelja novih zajmova:

                  Financijske institucije dužne su u unaprijed utvrđenom roku oblikovati portfelje novih zajmova MSP-ovima. Novi zajmovi MSP-ovima djelomično se pokrivaju programskim doprinosom na razini pojedinačnog zajma do određenog iznosa (ograničenje). Zajmovi prihvatljivim MSP-ovima automatski su uključeni u portfelj na koji se primjenjuju unaprijed utvrđeni kriteriji za uključivanje zajmova.
                  Zajmovi MSP-ovima automatski se uključuju nakon što financijski posrednik koji upravlja fondom za jamstva primi obavijest o uključivanju najmanje jednom u svakom tromjesečju do kraja relevantnog razdoblja uključivanja.
                  Financijske institucije moraju provoditi dosljednu politiku davanja zajma u pogledu diversifikacije portfelja, čime se omogućuje dobro upravljanje portfeljem i diversifikacija rizika, istodobno poštujući odgovarajuće sektorske standarde i postupajući i dalje u skladu s financijskim interesima i ciljevima politike upravljačkog tijela.
                  Utvrđivanje, odabir, dubinsku analizu, dokumentiranje i odobravanje zajmova krajnjim primateljima financijske institucije provode u skladu sa svojim standardnim postupcima te u skladu s načelima utvrđenima u sporazumu između financijskog posrednika i financijske institucije koja razvija portfelje novih zajmova.
                  (c)   Pokriće gubitka:

                  Ograničenim portfeljnim jamstvom pokrivaju se gubici koje financijske institucije ostvare u pogledu svakog neotplaćenog zajma prihvatljivim MSP-ovima u skladu sa stopom jamstva od najviše 80 %.
                  U slučaju portfelja zajmova prihvatljivim MSP-ovima gubici pokriveni ograničenim portfeljnim jamstvom ukupno ne smiju premašiti iznos ograničenja.
                  Iznos ograničenja, koji je najviša obveza u okviru tog instrumenta, rezultat je obujma ciljnog portfelja zajmova pomnoženog stopom jamstva i stopom ograničenja jamstva.
                  Stopa ograničenja jamstva utvrđuje se kao dio ex ante procjene rizika u skladu s člankom 42. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013 i člankom 8. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014.
                  Pokriveni gubici jesu dospjeli iznosi glavnice koji su plativi i nepodmireni te standardne kamate (ali isključujući naknade za zakašnjelo plaćanje i sve druge troškove i izdatke).
                  (d)   Plaćanje jamstva:

                  Nakon nastanka gubitka povezanog s neispunjenjem obveze financijski posrednik koji upravlja fondom za jamstva mora u okviru jamstva obično u roku od 60 dana izvršiti plaćanja jamstva u korist financijske institucije.

                     Politika određivanja cijena i kolaterala

                  Financijski posrednik predstavlja metodologiju kojom se osigurava puni prijenos financijske koristi javnih programskih doprinosa na prihvatljive MSP-ove. Politika određivanja cijena/kolaterala financijske institucije mora biti u skladu s metodologijom. Politika određivanja cijena/kolaterala i metodologija uključuju sljedeće elemente:

                              1.

                              instrumentom se obuhvaća najviše 80 % izloženosti riziku svakog zajma prihvatljivim MSP-ovima (do ograničenja);

                              2.

                              ukupna financijska korist javnih programskih doprinosa instrumentu prenosi se na prihvatljive MSP-ove smanjenjem naplaćene kamatne stope i/ili smanjenjem kolaterala koji zahtijeva financijska institucija;

                              3.

                              izračun bruto ekvivalenta potpore kako je predstavljen u odjeljku o državnim potporama primjenjuje se na svaki zajam koji je uključen u portfelj;

                              4.

                              financijski posrednik koji upravlja fondom za jamstva financijskoj instituciji ne naplaćuje nikakve naknade za jamstvo;

                              5.

                              financijska institucija smanjuje ukupnu kamatnu stopu i/ili zahtjev u pogledu kolaterala u okviru svakog zajma prihvatljivim MSP-ovima koji je uključen u portfelj u skladu s politikom određivanja cijena i metodologijom kojima se osigurava potpuni prijenos financijske koristi. Razinu tog smanjenja koju je predložila financijska institucija procjenjuje i potvrđuje financijski posrednik nakon odgovarajuće analize i dubinskog pregleda te se smatra kriterijem prihvatljivosti za zajmove MSP-ovima koji će se uključiti u portfelj;

                              6.

                              na temelju ex ante procjene kojom se utvrđuju ciljani MSP-ovi i ex ante procjene rizika kojom se utvrđuje rizik, upravljačko tijelo može odlučiti da od krajnjih primatelja zahtijeva plaćanje naknade za jamstvo. U tom slučaju bruto ekvivalent potpore izračunava se s pomoću formule prethodno predstavljene u ovom dokumentu u odjeljku o državnim potporama ili se usklađuje s uvjetima iz obavijesti o jamstvu. Naknade koje plate krajnji primatelji vraćaju se fondu za jamstva kao vraćena sredstva u smislu članka 43. Uredbe (EU) br. 1303/2013;

                              7.

                              politika određivanja cijena i metodologija ostaju nepromijenjene tijekom razdoblja prihvatljivosti.

                     Jamstvo financijskoj instituciji: iznos i stopa (podaci o proizvodu)

                  Ograničenim portfeljnim jamstvom poštuju se uvjeti iz članka 8. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014.
                  Stopa ograničenja jamstva određuje se u okviru ex ante procjene rizika u skladu s člankom 42. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013 i člankom 8. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014 i ni u kojem slučaju ne smije premašiti 25 %. Jamstvom se smiju obuhvatiti očekivani i neočekivani gubici.
                  Faktor multiplikacije jamstva koje se financira iz programskog doprinosa definira se na sljedeći način:
                  Faktor multiplikacije = (1/stopa jamstva) × (1/stopa ograničenja jamstva).
                  Faktor multiplikacije temelji se na ex ante procjeni rizika i jednak je ili viši od 5.
                  Veličina ciljnog portfelja koji je djelomično obuhvaćen jamstvom mora se temeljiti na nalazima ex ante procjene kojom se opravdava potpora financijskom instrumentu (članak 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013) te se njome uzima u obzir pristup obnavljanja instrumenta (prema potrebi). Sastav ciljnog portfelja zajmova mora se definirati tako da se osigura diversifikacija rizika.

                     Jamstvo financijskoj instituciji (aktivnosti)

                  Portfelj zajmova koji je obuhvaćen instrumentom zajma uključuje nove zajmove koji se pružaju krajnjim primateljima, isključujući refinanciranje postojećih zajmova. Kriteriji prihvatljivosti za uključivanje u portfelj utvrđuju se u skladu s pravom Unije (npr. Uredbom (EU) br. 1303/2013 i posebnim pravilima o fondu), programom, nacionalnim pravilima o prihvatljivosti te zajedno s financijskim posrednikom kako bi se obuhvatio velik broj krajnjih primatelja i postigla dostatna diversifikacija portfelja. Financijske institucije moraju imati razumnu procjenu profila rizičnosti portfelja (na primjer, ograničenje koncentracije po sektoru). Navedeni kriteriji moraju odražavati tržišne uvjete i prakse u relevantnoj zemlji ili regiji.
                  Financijska institucija unaprijed ocjenjuje stopu povrata koja će se primjenjivati za izračun iznosa za koji se očekuje povrat od neispunjenja obveza u portfelju, što utječe na evaluaciju stope ograničenja jamstva.

                     Odgovornost upravljačkog tijela

                  Odgovornost upravljačkog tijela u pogledu financijskog instrumenta mora biti u skladu s člankom 6. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014.
                  Neispunjenje obveze u pogledu zajma krajnjem primatelju znači i. da financijska institucija u svakom trenutku može dokazati (postupajući u skladu sa svojim unutarnjim postupcima i kako je vidljivo u njezinom financijskom i regulatornom izvješćivanju) da krajnji primatelj vjerojatno neće ispuniti svoje obveze plaćanja; ili ii. da krajnji primatelj nije ispunio svoju obvezu plaćanja u okviru relevantnog zajma MSP-ovima, što je trajalo najmanje 90 uzastopnih kalendarskih dana.

                     Trajanje

                  Razdoblje jamstva u okviru financijskog instrumenta utvrđuje se kako bi se osiguralo da se programski doprinos iz članka 42. Uredbe (EU) br. 1303/2013 upotrebljava uz jamstva zajmova isplaćenih krajnjim primateljima najkasnije 31. prosinca 2023.
                  Preporučuje se da stvaranje portfelja zajmova pod jamstvom uobičajeno traje najviše četiri godine od datuma potpisivanja sporazuma o financiranju (između upravljačkog tijela ili fonda fondova i financijskog posrednika).

                     Podjela rizika na razini financijskog posrednika (usklađenost interesa)

                  Usklađenost interesa između upravljačkog tijela, financijskog posrednika i financijske institucije ostvaruje se na sljedeći način:

                              —

                              vlastiti kreditni rizik koji zadržava financijska institucija ni u kojem slučaju ne smije biti manji od 20 % na razini pojedinačnog zajma,

                              —

                              financijska institucija obvezuje se razviti portfelj novih zajmova vlastitim sredstvima,

                              —

                              financijska korist ograničenog jamstva u potpunosti se prenosi na krajnje primatelje MSP-ove,

                              —

                              naknadama za uspješnost za financijskog posrednika kako su navedene u člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014.

                     Prihvatljivi financijski posrednici i financijske institucije

                  Financijski su posrednici javna i privatna tijela uspostavljena u državi članici koja su zakonom ovlaštena pružati jamstva na zajmove poduzećima koja posluju u području provedbe programa iz kojeg se pridonosi financijskom instrumentu.
                  Financijske su institucije javna i privatna tijela uspostavljena u državi članici koja su zakonom ovlaštena pružati zajmove poduzećima koja posluju u području provedbe programa iz kojeg se pridonosi financijskom instrumentu. Takva su tijela financijske institucije i, prema potrebi, institucije za mikrofinanciranje ili druge institucije ovlaštene za pružanje zajmova.

                     Prihvatljivost krajnjeg primatelja (krajnjih primatelja)

                  Krajnji primatelji moraju biti prihvatljivi u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom, relevantnim programom i sporazumom o financiranju. Krajnji primatelji na datum dokumenta kojim se dokazuje relevantno jamstvo za MSP-ove, tj. preuzeta obveza u pogledu jamstva, moraju ispunjavati sljedeće kriterije prihvatljivosti:

                              (a)

                              moraju biti mikro, mala i srednja poduzeća („MSP-ovi”, uključujući trgovce pojedince/samozaposlene osobe) kako su definirana u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (2);

                              (b)

                              ne smiju biti MSP-ovi koji posluju u sektorima definiranima u članku 1. točkama (d) do (f) Uredbe de minimis;

                              (c)

                              ne smiju biti dio jednog ili više ograničenih sektora (3);

                              (d)

                              ne smiju biti društvo u poteškoćama kako je definirano pravilom o državnoj potpori;

                              (e)

                              ne smiju kasniti u plaćanju ili ne ispunjavati obvezu plaćanja bilo kojeg drugog zajma ili leasinga koji je dodijelio financijski posrednik ili druga financijska institucija prema provjerama koje su provedene u skladu s unutarnjim smjernicama i standardnom kreditnom politikom financijskog posrednika.

                        Osim toga, u trenutku ulaganja i tijekom povrata zajma pod jamstvom krajnji primatelji moraju imati registrirano mjesto poslovanja u državi članici, a gospodarska djelatnost za koju je zajam pod jamstvom isplaćen mora se nalaziti u relevantnoj državi članici i regiji/području provedbe programa u okviru ESIF-a.

                     Značajke proizvoda za krajnje primatelje

                  Financijska institucija krajnjim primateljima dodjeljuje zajmove kojima se pridonosi cilju programa i za koje se jamči programom u okviru portfelja ograničenog jamstva. Uvjeti jamstava i zajmova temelje se na ex ante procjeni iz članka 37. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
                  Zajmovi se smiju koristiti isključivo u sljedeće dopuštene svrhe:

                              (a)

                              ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu, uključujući prijenos vlasničkih prava u poduzećima pod uvjetom da se prijenos izvršava između neovisnih ulagača;

                              (b)

                              obrtni kapital povezan s aktivnostima razvoja ili proširenja koje su slične (i povezane s) aktivnostima iz prethodne točke (a) (čija se povezanost dokazuje, među ostalim, poslovnim planom krajnjeg primatelja i iznosom financiranja).

                        Zajmovi uključeni u portfelj u svakom trenutku moraju ispunjavati sljedeće kriterije prihvatljivosti:

                              (c)

                              zajmovi moraju biti novi, isključujući refinanciranje postojećih zajmova;

                              (d)

                              zajamčeni iznos temeljnog zajma uključenog u portfelj i. smije iznositi najviše 1 500 000 EUR na temelju ex ante procjene i ii. pruža se u uvjetima u kojima bruto ekvivalent potpore u pogledu svakog krajnjeg primatelja ne premašuje 200 000 EUR (ili 100 000 EUR u cestovnom prijevozu tereta i 30 000 EUR u sektorima ribarstva i akvakulture) tijekom razdoblja od tri fiskalne godine. Prihvatljivi MSP-ovi mogli bi u teoriji više puta zatražiti zajmove koji se dodjeljuju u kontekstu tog financijskog instrumenta pod uvjetom da se u potpunosti poštuje prethodno navedeno ograničenje u pogledu bruto ekvivalenta potpore;

                              (e)

                              zajmovima se osigurava financiranje jedne ili više dopuštenih svrha u EUR i/ili nacionalnoj valuti u relevantnom području provedbe programa i, ovisno o slučaju, u bilo kojoj drugoj valuti;

                              (f)

                              zajmovi ne smiju biti u obliku mezaninskih zajmova, podređenog duga ili kvazivlasničkog kapitala;

                              (g)

                              zajmovi ne smiju biti u obliku obnovljivih kreditnih linija;

                              (h)

                              moraju imati raspored otplate, uključujući redovite jednake otplate i/ili jednokratne otplate;

                              (i)

                              zajmovima se ne financiraju isključivo financijske aktivnosti ili projekti u području nekretnina koji se provode kao aktivnost financijskog ulaganja te se ne financira pružanje potrošačkog financiranja;

                              (j)

                              moraju imati najkraće dospijeće od 12 mjeseci i najdulje dospijeće od 120 mjeseci.

                     Izvješćivanje i ciljani rezultati

                  Financijski posrednici upravljačkom tijelu ili fondu fondova najmanje jednom u tri mjeseca dostavljaju informacije u standardiziranom obliku i opsegu.
                  Izvješće mora uključivati sve relevantne elemente kako bi upravljačko tijelo ispunilo odredbe iz članka 46. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
                  Države članice moraju ispuniti i svoje obveze izvješćivanja u skladu s Uredbom de minimis.

                  Pokazatelji moraju biti usklađeni sa specifičnim ciljevima relevantnog prioriteta programa u okviru ESIF-a kojim se financira financijski instrument i očekivanim rezultatima ex ante procjene. Kada je riječ o fondu za jamstva, pokazatelji se mjere i prijavljuju najmanje jednom u tri mjeseca te se usklađuju najmanje sa zahtjevima uredbe. Osim zajedničkih pokazatelja prioritetne osi programa u okviru ESIF-a (povećanja zaposlenosti, broja MSP-ova…), ostali su pokazatelji sljedeći:

                              broj zajmova pod jamstvom

                              obujam zajmova pod jamstvom

                              broj neotplaćenih zajmova

                              obujam neotplaćenih zajmova

                              odobrena/pozvana jamstva (broj, iznosi)

                              nepozvana sredstva i dobici (npr. ostvarene kamate).

                     Evaluacija gospodarske koristi programskog doprinosa

                  Financijska korist javnih programskih doprinosa instrumentu u potpunosti se prenosi na krajnje primatelje (korist od jamstva).
                  Financijska korist prihvatljivih MSP-ova dokazuje se smanjenjem ukupne kamatne stope koju zahtijeva financijska institucija i/ili smanjenjem kolaterala za takav zajam MSP-u.
                  Financijski posrednik prati bruto ekvivalent potpore za krajnje primatelje i izvješćuje o njemu u skladu s odjeljkom o državnim potporama.
                  Ta se načela odražavaju u sporazumu o financiranju između upravljačkog tijela ili fonda fondova i financijskih posrednika te između financijskih posrednika i financijskih institucija koje razvijaju portfelje novih zajmova.

         (1)  Uredba Komisije (EU) br. 1407/2013 od 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore (SL L 352, 24.12.2013., str. 1.).

         (2)  Poduzeće s manje od 250 zaposlenika i prometom manjim od 50 milijuna EUR ili ukupnom imovinom manjom od 43 milijuna EUR; uključujući poduzeća koja nisu u skupini koja premašuje te pragove. U skladu s Preporukom Komisije „poduzeće je svaki subjekt koji se bavi gospodarskom djelatnošću, bez obzira na njegov pravni oblik”.

         (3)  Na sljedeće gospodarske sektore zajedno se upućuje kao na „ograničene sektore”:

                  (a)

                  Nezakonite gospodarske djelatnosti: proizvodnja, trgovina ili druga djelatnost koja je nezakonita u skladu sa zakonima ili propisima matične države za tu proizvodnju, trgovinu ili aktivnost.

                  (b)

                  Duhan i destilirana alkoholna pića. Proizvodnja duhana i destiliranih alkoholnih pića te povezanih proizvoda i trgovina njima.

                  (c)

                  Proizvodnja oružja i streljiva te trgovina njima: financiranje proizvodnje bilo koje vrste oružja i streljiva te trgovine njima. To se ograničenje ne primjenjuje u mjeri u kojoj su te aktivnosti dio jasnih politika Europske unije ili su povezane s njima.

                  (d)

                  Kasina. Kasina i istovjetna poduzeća.

                  (e)

                  Ograničenja informatičkog sektora. Istraživanje, razvoj ili tehničke aplikacije povezane s elektroničkim podatkovnim programima ili rješenjima kojima su i. posebno ciljevi: (a) podupiranje svih aktivnosti uključenih u ograničene sektore iz prethodnih točaka (a) do (d); (b) igre na sreću i kasina na internetu; ili (c) pornografija, ili kojima je ii. svrha omogućiti (a) nezakonit ulazak u elektroničke podatkovne mreže; ili (b) nezakonito preuzimanje elektroničkih podataka.

                  (f)

                  Ograničenja sektora bioznanosti. Pri pružanju potpore financiranju istraživanja, razvoja ili tehničkih aplikacija povezanih sa sljedećim: i. kloniranjem ljudi u istraživačke ili terapijske svrhe; ili ii. genetski modificiranim organizmima („GMO”).

      PRILOG IV.
      Zajam za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije u sektoru stambenih zgrada (zajam za obnovu)

         Shematski prikaz načela zajma za obnovu

                     Struktura financijskog instrumenta

                  Zajam za obnovu ima oblik fonda za zajam koji financijski posrednik uspostavlja s doprinosima iz programa i vlastitim doprinosima radi financiranja portfelja novih zajmova, isključujući refinanciranje postojećih zajmova.
                  Zajam za obnovu dostupan je u okviru operacije koja je dio prioritetne osi definirane u programu koji se financira iz ESIF-a i definirane u kontekstu ex ante procjene koja se zahtijeva člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

                     Cilj instrumenta

                  Cilj je instrumenta ponuditi povlaštene zajmove fizičkim i pravnim osobama ili neovisnim stručnjacima koji posjeduju prostore (stan, socijalni stan ili pojedinačno kućanstvo) te upraviteljima ili drugim pravnim tijelima koja djeluju u ime i za račun vlasnikâ kako bi se poduzeli radovi obnove koji su prihvatljivi za potporu iz ESIF-a.
                  Doprinosom koje upravljačko tijelo financijskom posredniku osigurava iz programa u okviru ESIF-a ne smije se istisnuti financiranje dostupno od drugih privatnih ili javnih ulagača.
                  Programom u okviru ESIF-a financijskom se posredniku osiguravaju sredstva radi razvoja portfelja novih zajmova MSP-ovima i istovremenog sudjelovanja u gubicima/neispunjavanjima obveza te povratima od zajmova u tom portfelju za svaki zajam posebno i u omjeru koji je jednak onom programskog doprinosa u okviru instrumenta.
                  U slučaju strukture fonda fondova, fond fondova prenosi doprinos iz programa u okviru ESIF-a na financijskog posrednika.
                  Osim doprinosa iz programa u okviru ESIF-a, fond fondova može osigurati vlastita sredstva koja se kombiniraju sa sredstvima financijskog posrednika. Fond fondova u tom slučaju razmjerno sudjeluje u podjeli rizika među različitim doprinosima u portfelju zajmova. Pravila o državnim potporama moraju se poštovati i u pogledu tih sredstava ako je riječ o javnim sredstvima.

                     Implikacije u pogledu državnih potpora

                  Zajam za obnovu osmišljen je kao instrument bez državnih potpora, tj. naknada za financijskog posrednika u skladu s tržišnim uvjetima, potpuni prijenos financijske koristi s financijskog posrednika na krajnje primatelje i financiranje osigurano krajnjim primateljima moraju biti u skladu s primjenjivom Uredbom de minimis.
                  (a)   Potpore na razini financijskog posrednika i fonda fondova isključene su u sljedećim slučajevima:

                              1.

                              financijski posrednik i upravljačko tijelo ili fond fondova u svakom trenutku snose gubitke i koristi razmjerno svojem doprinosu (pro rata) te je sudjelovanje financijskog posrednika u instrumentu zajma za obnovu ekonomski značajno; i

                              2.

                              naknada (tj. troškovi i/ili naknade za upravljanje) financijskog posrednika i fonda fondova odražava postojeću tržišnu naknadu u usporedivim situacijama, što je slučaj kada se oni odabiru na temelju otvorenog, transparentnog, nediskriminirajućeg i objektivnog postupka odabira ili ako je njihova naknada usklađena s člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014 i država nije dodijelila druge koristi. Ako fond fondova samo prenosi doprinos ESIF-a na financijskog posrednika i radi u javnom interesu te ne obavlja komercijalnu aktivnost pri provedbi mjere i ne ulaže vlastita sredstva – te se stoga ne smatra korisnikom potpore – dovoljno je da fond fondova ne dobije prekomjernu naknadu; i

                              3.

                              financijska korist javnih programskih doprinosa instrumentu u potpunosti se prenosi na krajnje primatelje u obliku smanjenja kamatne stope. Pri odabiru financijskog posrednika upravljačko tijelo u skladu s člankom 7. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014 procjenjuje politiku određivanja cijena i metodologiju za prijenos financijske koristi na krajnje primatelje.
                              Ako financijski posrednik ne prenese sve financijske koristi na krajnje primatelje, neisplaćeni javni doprinos vraća se upravljačkom tijelu.

                        (b)   Potpore na razini subjekta koji djeluje u ime vlasnika (tj. fizičkih i pravnih osoba, neovisnih stručnjaka koji posjeduju prostore, upravitelja, drugih pravnih tijela):

                  Potpore na razini subjekta koji djeluje u ime vlasnika isključene su u sljedećim slučajevima:

                              1.

                              subjekt nema koristi od izravnih prijenosa javne potpore; i

                              2.

                              subjekt prenosi sve financijske koristi javnih programskih doprinosa na krajnje primatelje.

                        (c)   Na razini vlasnikâ s gospodarskom djelatnosti ili bez nje (pravne osobe ili neovisni stručnjaci, stanodavci i vlasnici koji postavljaju obnovljive izvore energije, opskrbljuju mrežu dijelom proizvedene energije):

                  Vlasnici koji su fizičke osobe i koji se ne smatraju poduzećima jer ne obavljaju gospodarsku djelatnost ne smatraju se korisnicima državnih potpora.
                  Vlasnici s gospodarskom djelatnosti ispunjavaju uvjete za „poduzeće” i podliježu pravilima o državnim potporama. Točnije, to je slučaj ako su oni stanodavci (iznajmljivanje je gospodarska djelatnost) i u slučaju postavljanja obnovljivih izvora energije ako se mreža opskrbljuje dijelom proizvedene obnovljive energije (opskrbljivanje mreže energijom smatra se gospodarskom djelatnosti).
                  Na razini vlasnikâ s gospodarskom djelatnosti potpore moraju biti u skladu s pravilima de minimis.
                  Za svaki zajam uključen u portfelj koji se odnosi na vlasnike s gospodarskom djelatnošću financijski posrednik izračunava bruto ekvivalent potpore primjenom sljedeće metodologije izračuna:

                     Izračun bruto ekvivalenta potpore = nominalni iznos zajma (EUR) × (trošak financiranja (standardna metodologija) + trošak rizika (standardna metodologija) – sve naknade koje je upravljačko tijelo naplatilo financijskom posredniku za programski doprinos) × ponderirano prosječno trajanje zajma (u godinama) × stopa podjele rizika.

                  Ako se bruto ekvivalent potpore izračunava s pomoću prethodno navedene formule za potrebe instrumenta zajma za obnovu, smatra se da je ispunjen zahtjev predviđen člankom 4. Uredbe de minimis
                      (1). Ne postoji minimalni zahtjev u pogledu kolaterala.
                  Mehanizmom provjere osigurava se da bruto ekvivalent potpore izračunan s pomoću prethodno navedene formule nije niži od bruto ekvivalenta potpore izračunanog u skladu s člankom 4. stavkom 3. točkom (c) Uredbe de minimis.
                  Ukupan iznos potpore izračunan s pomoću bruto ekvivalenta potpore ne smije biti viši od 200 000 EUR tijekom trogodišnjeg fiskalnog razdoblja uzimajući u obzir pravilo o kumulaciji za krajnje primatelje iz Uredbe de minimis.
                  Bespovratna sredstva za tehničku pomoć ili druga bespovratna sredstva dodijeljena krajnjem primatelju kumuliraju se s izračunanim bruto ekvivalentom potpore.

                     Kreditna politika

                  (a)   Isplata koju izvršava upravljačko tijelo ili fond fondova u korist financijskog posrednika:

                  Nakon potpisivanja sporazuma o financiranju između upravljačkog tijela i fonda fondova ili financijskog posrednika relevantno upravljačko tijelo prenosi javne doprinose iz programa na fond fondova ili financijskog posrednika koji te doprinose stavlja u namjenski fond za zajam za obnovu. Prijenos mora biti u tranšama i moraju se poštovati gornje granice iz članka 41. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
                  Ciljni obujam kreditiranja i raspon kamatne stope potvrđuju se u okviru ex ante procjene u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013 te se uzimaju u obzir pri određivanju prirode instrumenta (obnovljivi ili neobnovljivi instrument).
                  Najveća podjela rizika financijskog instrumenta prema krajnjim primateljima iznosi 85 % (tj. najmanje 15 % osigurava se vlastitim sredstvima financijskog posrednika).
                  (b)   Oblikovanje portfelja novih zajmova:

                  Financijski posrednik dužan je u unaprijed utvrđenom roku oblikovati portfelj novih zajmova koji se financiraju u skladu sa stopom podjele rizika dogovorenom u sporazumu o financiranju (tj. financiranje i. programskim doprinosom, ii. vlastitim sredstvima financijskog posrednika).
                  Prihvatljivi zajmovi, unaprijed utvrđeni na temelju kriterija prihvatljivosti na razini pojedinačnog zajma i portfelja, automatski se uključuju u portfelj dostavljanjem obavijesti o uključivanju najmanje jednom u svakom tromjesečju.
                  Financijski posrednik dužan je provoditi dosljednu politiku kreditiranja, posebno u pogledu sastava portfelja, čime se omogućuje dobro upravljanje kreditnim portfeljem i diversifikacija rizika, radi smanjenja tržišnog nedostatka utvrđenog u ex ante procjeni (iz članka 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013) i daljnjeg postupanja u skladu s financijskim interesima i ciljevima politike upravljačkog tijela.
                  Utvrđivanje, odabir, dubinsku analizu, dokumentiranje i odobravanje zajmova krajnjim primateljima financijski posrednik provodi u skladu sa svojim standardnim postupcima te u skladu s načelima utvrđenima u relevantnom sporazumu o financiranju.
                  (c)   Ponovna uporaba sredstava vraćenih financijskom instrumentu:

                  Sredstva vraćena financijskom instrumentu ponovno se upotrebljavaju u okviru istog financijskog instrumenta (obnavljaju se u okviru istog financijskog instrumenta) ili se nakon vraćanja upravljačkom tijelu ili fondu fondova upotrebljavaju u skladu s člankom 44. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
                  Kada se obnavljaju u okviru istog financijskog instrumenta, iznosi koji se mogu pripisati potpori iz ESIF-a i koje financijski posrednik nadoknađuje i/ili vraća iz zajmova krajnjim primateljima u okviru roka za ulaganja u načelu se stavljaju na raspolaganje za novu uporabu u okviru istog financijskog instrumenta. Taj pristup obnavljanja iz članaka 44. i 45. Uredbe (EU) br. 1303/2013 uključuje se u sporazum o financiranju.
                  S druge strane, ako se upravljačkom tijelu ili fondu fondova izravno otplaćuje, otplate se izvršavaju redovito tako da se odražavaju i. otplate glavnice (razmjerno na temelju stope podjele rizika), ii. svi vraćeni iznosi i umanjenja zbog gubitaka (u skladu sa stopom podjele rizika) u okviru zajmova za obnovu i iii. sva plaćanja kamatnih stopa. Ta se sredstva moraju upotrebljavati u skladu s člancima 44. i 45. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
                  (d)   Povrat gubitaka:

                  Financijski posrednik u skladu sa svojim unutarnjim smjernicama i postupcima poduzima mjere u svrhu povrata u pogledu svakog neotplaćenog zajma koji se sufinancira u okviru zajma za obnovu.
                  Iznosi koje financijski posrednik vrati (umanjeni za moguće troškove povrata i ovrhe) raspodjeljuju se razmjerno podjeli rizika između financijskog posrednika i upravljačkog tijela ili fonda fondova.
                  (e)   Ostalo:

                  Kamate i drugi dobici koji proizlaze iz potpore koju financijskim instrumentima dodijele ESI fondovi upotrebljavaju se u skladu s člankom 43. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

                     Politika određivanja cijena

                  Pri predlaganju svojih cijena financijski posrednik predstavlja politiku određivanja cijena i metodologiju kako bi se osigurao puni prijenos financijske koristi javnih programskih doprinosa na krajnje primatelje. Politika određivanja cijena i metodologija uključuju sljedeće elemente:

                              1.

                              kamatna stopa na sudjelovanje financijskog posrednika određena je na tržišnoj osnovi (tj. u skladu s vlastitom politikom financijskog posrednika);

                              2.

                              ukupna kamatna stopa, koja se zaračunava na zajmove krajnjim primateljima uključene u portfelj, mora se smanjiti razmjerno sredstvima osiguranima javnim doprinosom programa. U tom se smanjenju uzimaju u obzir naknade koje upravljačko tijelo može zaračunati na programski doprinos;

                              3.

                              izračun bruto ekvivalenta potpore kako je predstavljen u odjeljku o državnim potporama primjenjuje se na svaki zajam koji je uključen u portfelj;

                              4.

                              politika određivanja cijena i metodologija ostaju nepromijenjene tijekom razdoblja prihvatljivosti.

                     Programski doprinos financijskom instrumentu: iznos i stopa (podaci o proizvodu)

                  Sredstva dodijeljena financijskim posrednicima u okviru zajma za obnovu i najmanja stopa podjele rizika temelje se na nalazima ex ante procjene kojom se opravdava potpora financijskom instrumentu (članak 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013) te se njome uzima u obzir pristup obnavljanja instrumenta (prema potrebi).

                     Programski doprinos financijskom instrumentu (aktivnosti)

                  Portfelj zajmova koji se financira u okviru instrumenta zajma za obnovu uključuje nove zajmove koji se pružaju krajnjim primateljima, isključujući refinanciranje postojećih zajmova. Kriteriji prihvatljivosti za uključivanje u portfelj utvrđuju se u skladu s pravom Unije (npr. Uredbom (EU) br. 1303/2013 i posebnim pravilima o fondu), programom, nacionalnim pravilima o prihvatljivosti te zajedno s financijskim posrednikom kako bi se obuhvatio velik broj krajnjih primatelja i postigla dostatna diversifikacija i homogenost portfelja te na taj način omogućila razumna procjena profila rizičnosti portfelja. Navedeni kriteriji moraju odražavati tržišne uvjete i prakse u relevantnoj zemlji ili regiji.
                  Financijski posrednik dužan je surađivati s regionalnim ili nacionalnim tijelima koja su odgovorna za pružanje dodatnih usluga u pogledu provedbe projekata obnove koja, među ostalim, uključuje: usluge savjetovanja, provjeru i evaluaciju izrade projekta, izgradnje, tehničkog nadzora i dokumenata o javnoj nabavi; evaluaciju sukladnosti projekata obnove s pravom Unije i nacionalnim pravom; pružanje bespovratnih sredstava, provjeru i registraciju državnih potpora.

                     Odgovornost upravljačkog tijela

                  Odgovornost upravljačkog tijela u pogledu financijskog instrumenta mora biti u skladu s člankom 6. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014.

                     Trajanje

                  Razdoblje kreditiranja u okviru financijskog instrumenta određuje se kako bi se osiguralo da se programski doprinos iz članka 42. Uredbe (EU) br. 1303/2013 upotrebljava za zajmove isplaćene krajnjim primateljima najkasnije do 31. prosinca 2023.

                     Kreditiranje i podjela rizika na razini financijskog posrednika (usklađenost interesa)

                  Usklađenost interesa između upravljačkog tijela i financijskog posrednika ostvaruje se na sljedeći način:

                              —

                              naknadama za uspješnost kako su navedene u člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014,

                              —

                              u skladu s uvjetima na lokalnom tržištu financijski posrednik mora pridonijeti financiranju najmanje 15 % ukupne obveze financiranja u svrhu kreditiranja krajnjih primatelja (omogućujući određivanje stope podjele rizika),

                              —

                              gubici i povrati razmjerno utječu na financijskog posrednika i upravljačko tijelo u okviru njihovih odnosnih odgovornosti.

                     Prihvatljivi financijski posrednici

                  Javna i privatna tijela uspostavljena u državi članici koja su zakonom ovlaštena pružati zajmove za obnovu osobama koje posjeduju prostore i poduzećima koja posluju i posjeduju prostore u području provedbe programa kojim se pridonosi financijskom instrumentu. Takva su tijela financijske institucije i, prema potrebi, institucije za mikrofinanciranje ili druge institucije ovlaštene za pružanje zajmova.

                     Prihvatljivost krajnjeg primatelja

                  Krajnji primatelji moraju biti prihvatljivi u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom, relevantnim prioritetom i sporazumom o financiranju.
                  Krajnji primatelji smiju biti fizičke ili pravne osobe ili neovisni stručnjaci (gospodarska djelatnost) te upravitelji ili druga pravna tijela koja djeluju u ime i za račun vlasnikâ koji posjeduju prostore (stan ili pojedinačno kućanstvo) u kojima se provode mjere u području energetske učinkovitosti ili obnovljivih izvora energije koji su prihvatljivi u skladu Uredbom (EU) br. 1303/2013 i programskom potporom.
                  Na temelju pravila o prihvatljivosti u okviru programa i u skladu s nacionalnim pravilima i pravilima Unije sljedeći primjeri vrsta radova mogu biti prihvatljivi:

                              —

                              tehnička pomoć za pripremu dijela projekta koji se odnosi na mjere za energetsku učinkovitost ili energiju iz obnovljivih izvora,

                              —

                              troškovi provedbe dijela projekta koji se odnosi na mjere za energetsku učinkovitost ili energiju iz obnovljivih izvora,

                              —

                              krupni popravci ili zamjena sustava za grijanje i toplu vodu,

                              —

                              zamjena ili popravak toplinske podstanice ili kotlovnice (pojedinačni kotlovi) te sustava za pripremu tople vode,

                              —

                              ugradnja ventila za uravnoteženje za usponske vodove,

                              —

                              poboljšanje toplinske izolacije cijevi,

                              —

                              zamjena cijevi i grijaćih uređaja,

                              —

                              ugradnja zasebnog sustava za mjerenje potrošnje u sustavu grijanja i termostatskih ventila u stanove,

                              —

                              zamjena ili popravak toplovodnih cijevi i uređaja,

                              —

                              zamjena ili popravak ventilacijskog sustava,

                              —

                              zamjena prozora i ulaznih vrata,

                              —

                              krovna izolacija, uključujući gradnju novoga kosog krova (ali ne i gradnju tavanskih prostorija),

                              —

                              izolacija pročeljnih zidova,

                              —

                              izolacija podrumskog stropa,

                              —

                              ugradnja sustava za alternativne izvore energije (sunce, vjetar itd.),

                              —

                              krupni popravci dizala ili njihova zamjena energetski učinkovitijim dizalima,

                              —

                              zamjena ili popravak zajedničkih tehničkih sustava zgrade (kanalizacija, elektroinstalacije, protupožarni uređaji, vodovodne cijevi i uređaji ventilacijskog sustava).

                        U pogledu krajnjih primatelja sljedeći se kriteriji prihvatljivosti primjenjuju u slučaju kreditiranja krajnjeg primatelja/vlasnikâ s gospodarskom aktivnosti u okviru pravnog subjekta (na primjer, neovisnih stručnjaka). Kriteriji prihvatljivosti moraju biti ispunjeni na datum potpisivanja zajma:

                              (a)

                              moraju biti mikro, mala i srednja poduzeća („MSP-ovi”, uključujući trgovce pojedince/samozaposlene osobe) kako su definirana u Preporuci Komisije 2003/361/EZ;

                              (b)

                              ne smiju biti MSP-ovi koji posluju u sektorima definiranima u članku 1. točkama (a)–(f) Uredbe de minimis;

                              (c)

                              ne smiju biti dio jednog ili više ograničenih sektora (2);

                              (d)

                              ne smiju biti društvo u poteškoćama kako je definirano pravilima o državnim potporama;

                              (e)

                              ne smiju kasniti u plaćanju ili ne ispunjavati obvezu plaćanja bilo kojeg drugog zajma ili leasinga koji je dodijelio financijski posrednik ili druga financijska institucija prema provjerama koje su provedene u skladu s unutarnjim smjernicama i standardnom kreditnom politikom financijskog posrednika.

                        Osim toga, u trenutku ulaganja i tijekom povrata zajma krajnji primatelji moraju imati registrirano mjesto poslovanja u državi članici, a gospodarska djelatnost za koju je zajam isplaćen mora se nalaziti u relevantnoj državi članici i regiji/području provedbe programa u okviru ESIF-a.

                     Značajke proizvoda za krajnje primatelje

                  Financijski posrednik krajnjim primateljima dodjeljuje nove zajmove kojima se pridonosi cilju programa i koji se sufinanciraju iz programa u okviru zajma za obnovu, isključujući refinanciranje postojećih zajmova. Njihovi uvjeti temelje se na ex ante procjeni iz članka 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
                  Dospijeće zajma za obnovu nije duže od 20 godina.
                  Najviši iznos svakog zajma za obnovu utvrđuje se na temelju nalaza ex ante procjene kojom se opravdava programski doprinos financijskom instrumentu te se utvrđuje u sporazumu o financiranju između upravljačkog tijela, fonda fondova i financijskog posrednika. Najviši iznos po zajmu za pojedinačno kućanstvo ne smije premašiti 75 000 EUR. Zajmovi za upravitelja zgrade zbroj su pojedinačnih kućanstava u zgradi.
                  U okviru financijskog instrumenta od krajnjih primatelja ili upravitelja zajedničkom imovinom koji djeluju u ime krajnjih primatelja može se zatražiti doprinos „vlastitim sredstvima”.
                  Na zajam za obnovu primjenjuje se godišnja fiksna kamatna stopa i uključuje redovitu amortizaciju. Kamatna stopa na sudjelovanje financijskog posrednika određuje se na tržišnoj osnovi. Kamatna stopa koja se primjenjuje na relevantni prihvatljivi zajam uključen u portfelj smanjuje se za udjel javnog programskog doprinosa u korist krajnjih primatelja.
                  Subvencionirana kamatna stopa, u skladu s člankom 37. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013, smije se dodijeliti kućanstvima s niskim dohotkom ili ranjivim kućanstvima (3). Najviša subvencionirana kamatna stopa odgovara kamatnoj stopi koju kućanstva s niskim dohotkom ili ranjiva kućanstva plaćaju na doprinos financijskog posrednika u svakom zajmu.

                     Određeni troškovi tehničke pomoći mogu se uključiti u financijski instrument u kontekstu članka 37. stavka 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013. Pomoć se mora pružiti isključivo za izradu projekta (pripremne studije i pomoć u pripremi ulaganja do odluke o ulaganju). Navedeni troškovi tehničke pomoći prihvatljivi su samo ako su zajam za obnovu potpisali financijski posrednik i krajnji primatelji te neovisno o subjektu koji pruža te usluge (npr. neovisno o tome pruža li te usluge financijski posrednik ili drugi subjekt).

                     Izvješćivanje i ciljani rezultati

                  Financijski posrednici upravljačkom tijelu ili fondu fondova najmanje jednom u tri mjeseca dostavljaju informacije u standardiziranom obliku i opsegu.
                  Izvješće mora uključivati sve relevantne elemente kako bi upravljačko tijelo ispunilo uvjete iz članka 46. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
                  Države članice moraju ispuniti i svoje obveze izvješćivanja u skladu s Uredbom de minimis.
                  Pokazatelji moraju biti usklađeni sa specifičnim ciljevima relevantnog prioriteta programa u okviru ESIF-a kojim se financira financijski instrument i očekivanim rezultatima ex ante procjene. Kada je riječ o zajmu za obnovu, pokazatelji se mjere i prijavljuju najmanje jednom u tri mjeseca te se usklađuju najmanje sa zahtjevima uredbe. Osim zajedničkih pokazatelja prioritetne osi programa u okviru ESIF-a (broj kućanstava s poboljšanom klasifikacijom potrošnje energije, procijenjeno godišnje smanjenje stakleničkih plinova...), ostali su pokazatelji sljedeći:

                              broj i obujam zajmova

                              obnovljene obiteljske kuće (u kvadratnim metrima)

                              obnovljeni stanovi u zgradama (u kvadratnim metrima)

                              neispunjene obveze (brojevi i iznosi)

                              otplaćena sredstva i dobici

                              broj i iznosi tehničke potpore

                              broj i iznosi subvencioniranih kamatnih stopa.

                     Evaluacija gospodarske koristi programskog doprinosa

                  Financijski posrednik dužan je smanjiti ukupnu efektivnu kamatnu stopu (i, prema potrebi, politiku kolaterala) naplaćenu krajnjim primateljima u okviru svakog prihvatljivog zajma uključenog u portfelj odražavajući tako povoljne uvjete financiranja i podjele rizika u pogledu zajma za obnovu.
                  Ukupna financijska korist javnih programskih doprinosa instrumentu prenosi se na krajnje primatelje u obliku smanjenja kamatne stope. Financijski posrednik prati bruto ekvivalent potpore za krajnje primatelje i izvješćuje o njemu u skladu s odjeljkom o državnim potporama. To se načelo odražava u sporazumu o financiranju između upravljačkog tijela ili fonda fondova i financijskog posrednika.

         (1)  Uredba Komisije (EU) br. 1407/2013 od 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore (SL L 352, 24.12.2013., str. 1.).

         (2)  Na sljedeće gospodarske sektore zajedno se upućuje kao na „ograničene sektore”:

                  (a)

                  Nezakonite gospodarske djelatnosti: proizvodnja, trgovina ili druga djelatnost koja je nezakonita u skladu sa zakonima ili propisima matične države za tu proizvodnju, trgovinu ili aktivnost.

                  (b)

                  Duhan i destilirana alkoholna pića. Proizvodnja duhana i destiliranih alkoholnih pića te povezanih proizvoda i trgovina njima.

                  (c)

                  Proizvodnja oružja i streljiva te trgovina njima: financiranje proizvodnje bilo koje vrste oružja i streljiva te trgovine njima. To se ograničenje ne primjenjuje u mjeri u kojoj su te aktivnosti dio jasnih politika Europske unije ili su povezane s njima.

                  (d)

                  Kasina. Kasina i istovjetna poduzeća.

                  (e)

                  Ograničenja informatičkog sektora. Istraživanje, razvoj ili tehničke aplikacije povezane s elektroničkim podatkovnim programima ili rješenjima kojima su i. posebno ciljevi: (a) podupiranje svih aktivnosti uključenih u ograničene sektore iz prethodnih točaka (a) do (d); (b) igre na sreću i kasina na internetu; ili (c) pornografija, ili kojima je ii. svrha omogućiti (a) nezakonit ulazak u elektroničke podatkovne mreže; ili (b) nezakonito preuzimanje elektroničkih podataka.

                  (f)

                  Ograničenja sektora bioznanosti. Pri pružanju potpore financiranju istraživanja, razvoja ili tehničkih aplikacija povezanih sa sljedećim: i. kloniranjem ljudi u istraživačke ili terapijske svrhe; ili ii. genetski modificiranim organizmima („GMO”).

         (3)  Kako su opisana u Odluci Komisije 2012/21/EU od 20. prosinca 2011., kao socijalno ugroženi građani ili socijalne skupine koje se nalaze u nepovoljnijem položaju, kojima je zbog ograničene platežne sposobnosti do stambenog prostora nemoguće doći po tržišnim uvjetima.