title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 990/2011 od 3. listopada 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

text:
               11/Sv. 119

               HR

               Službeni list Europske unije

               270

         32011R0990

               L 261/2

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 990/2011
   od 3. listopada 2011.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2., stavak 5. i stavak 6.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je Uredbom (EEZ) br. 2474/93 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 30,6 % na uvoz bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine („početne mjere”). Nakon ispitnog postupka za sprječavanje izbjegavanja mjera u skladu s člankom 13. Osnovne uredbe, pristojba je proširena Uredbom Vijeća (EZ) br. 71/97 (3) na uvoz određenih dijelova za bicikle podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”). Osim toga, dogovoreno je sastavljanje „programa izuzeća” na temelju članka 13. stavka 2. Osnovne uredbe. Detalji programa predviđeni su Uredbom Vijeća (EZ) br. 88/97 (4). Da bi se dobilo izuzeće od proširene pristojbe, proizvođači bicikala u Uniji moraju se pridržavati uvjeta članka 13. stavka 2. Osnovne uredbe, odnosno, moraju poštivati omjer od manje od 60 % kineskih dijelova za bicikle u njihovom poslovanju ili dodatak od više od 25 % vrijednosti na sve dijelove koji su uključeni u njihovo poslovanje. Do danas je odobreno više od 250 izuzeća.

               (2)

               Nakon revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1524/2000 (5) odlučilo da valja zadržati gore navedene mjere.

               (3)

               Nakon privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe („prethodni ispitni postupak”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1095/2005 (6) odlučilo povećati antidampinšku pristojbu na snazi na 48,5 %.

         2.   Sadašnji ispitni postupak

               (4)

               Komisija je 13. srpnja 2010. putem obavijesti („obavijest o pokretanju postupka”) (7) objavljene u Službenom listu Europske Unije objavila pokretanje revizije nakon isteka mjere koja se odnosi na antidampinške mjere primjenjive na uvoz bicikala podrijetlom iz NRK-a.

               (5)

               Revizija je pokrenuta nakon utemeljenog zahtjeva koji je podnijelo Europsko udruženje proizvođača bicikala (EBMA, „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju značajan dio, u ovom slučaju više od 25 % proizvodnje bicikala u Uniji.

               (6)

               Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera za posljedicu mogao imati nastavljanje dampinga i ponavljanje štete za industriju Unije.

         3.   Stranke na koje se ispitni postupak odnosi

               (7)

               Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače iz Unije spomenute u zahtjevu, sve ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike i udruženja na koje se navedeno odnosi te tijela NRK-a.

               (8)

               Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

               (9)

               Stavove su iznijeli mnogi su proizvođači iz Unije koje predstavlja podnositelj zahtjeva, ostali proizvođači iz Unije koji surađuju, proizvođači izvoznici, uvoznici i udruženja korisnika.

               (10)

               Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobreno je rasprava.

         4.   Odabir uzoraka

               (11)

               S obzirom na veliki broj proizvođača izvoznika, proizvođača iz Unije i uvoznika uključenih u ispitni postupak, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

               (12)

               Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, zatraženo je od proizvođača izvoznika i zastupnika koji djeluju u njihovo ime, proizvođača iz Unije i uvoznika da se jave i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka. Komisija je također kontaktirala poznata udruženja proizvođača izvoznika i odgovarajuća tijela NRK-a. Navedene stranke nisu se protivile korištenju odabira uzoraka.

               (13)

               Ukupno je 7 izvoznika/proizvođača, oko 100 proizvođača iz Unije i 4 uvoznika iznijelo tražene podatke unutar predviđenog vremenskog roka.

               (14)

               S obzirom na to da je samo sedam kineskih proizvođača odgovorilo vezano uz podatke o odabiru uzoraka navedene u obavijesti o pokretanju postupka, odlučeno je da se odabir uzoraka neće primijeniti. Upitnici su poslani na adrese navedenih sedam trgovačkih društava, i samo su tri društva poslala odgovore. Od ta tri trgovačka društva, samo su dva navela izvoz dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”).

               (15)

               Što se tiče proizvođača iz Unije, u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe, uzorak je odabran nakon savjetovanja s odgovarajućim udruženjem i njihovom suglasnosti na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje i proizvodnje unutar Unije. Kao rezultat toga, osam proizvođača iz Unije odabrano je u uzorak. Komisija je poslala upitnike na adrese osam odabranih trgovačkih društava koji su podnijeli potpune odgovore.

               (16)

               S obzirom na ograničeni broj uvoznika koji su odgovorili i pokazali spremnost na suradnju (četiri uvoznika), odlučeno je da odabir uzoraka vezan uz uvoznike nije potreban. Komisija je poslala upitnike četirima uvoznicima. Samo je jedan uvoznik naknadno odgovorio na upitnik, no odgovor je bio nepotpun jer je uvoznik bio uključen u proces zatvaranja svog poslovanja.

               (17)

               Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za potrebe utvrđivanja vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete nanesene interesu Unije. Podaci koje su dostavila sljedeća trgovačka društva provjereni su na licu mjesta:

                           (a)

                              Proizvođači iz Unije

                                       —

                                       Accell Group NV, Heerenveen, Nizozemska,

                                       —

                                       Decathlon SA, Villeneuve d’Ascq, Francuska,

                                       —

                                       Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Francuska,

                                       —

                                       Denver S.R.L., Dronero, Italija,

                                       —

                                       Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Njemačka,

                                       —

                                       MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Njemačka,

                                       —

                                       Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Poljska, i Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Njemačka,

                                       —

                                       UAB Baltik Vairas i UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litva, i Pantherwerke AG i Onyx Cycle GmbH, Löhne, Njemačka.

                           (b)

                              Proizvođači izvoznici iz NRK-a

                                       —

                                       Oyama Bicycles (Taicang) Co., Kina,

                                       —

                                       Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd, Kina.

               (18)

               Ispitni postupak dampinga i štete obuhvaćao je RRIP. Ispitivanje kretanja u smislu analize štete obuhvaćalo je razdoblje od siječnja 2007. do kraja RRIP-a („razmatranog razdoblja”).

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

               (19)

               Dotični proizvod jednak je onome navedenom u Uredbi (EZ) br. 1524/2000, odnosno biciklima i ostalim sličnim vozilima (uključujući dostavne tricikle, no isključujući jednocikle), bez motornog pogona, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 8712 0010, 8712 00 30 i ex 8712 00 80.

               (20)

               Kao i u prethodnom ispitnom postupku, bicikli su razvrstani u sljedeće kategorije:

                           —

                           (A) ATB (bicikli za sve terene uključujući brdske bicikle 24″ ili 26″),

                           —

                           (B) bicikli za trekking/grad, hibridni/VTC/touring bicikli 26″ ili 28″,

                           —

                           (C) bicikli BMX i dječji bicikli 16″ ili 20″,

                           —

                           (D) ostali bicikli/slična vozila (isključujući jednocikle).

               (21)

               Sve vrste bicikala kako je gore navedeno imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva. Štoviše, prodaju se sličnim kanalima distribucije poput specijaliziranih trgovina na malo, sportskih lanaca i trgovina na veliko na tržištu Unije. S obzirom na to da su njihova osnovna primjena i korištenje jednaki, bicikli su uvelike zamjenjivi i modeli iz različitih kategorija čine konkurenciju jedni drugima. Na toj osnovi zaključeno je da sve kategorije čine jedan proizvod.

               (22)

               Ispitni je postupak također pokazao da bicikli proizvedeni i prodavani od industrije Unije na tržištu Unije, oni koji su proizvedeni i prodavani na tržištu analogne zemlje i bicikli podrijetlom iz NRK-a koji su uvezeni na tržište Unije imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i jednaku osnovnu upotrebu.

               (23)

               Nakon objave jedna je stranka tvrdila da između kineskih bicikala i bicikala proizvedenih na tržištu Unije postoji mala ili nikakva konkurencija. Međutim, dokument nije sadržavao podatke koji bi poduprli takvu tvrdnju i tvrdnja nije poduprta nikakvim dokazima. U tom se smislu također napominje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26. u nastavku, da je razina suradnje kineskih proizvođača izvoznika bila jako niska i da su osigurali jako ograničen broj podataka vezanih uz proizvode koje kineski proizvođači proizvode i prodaju na tržištu Unije. Stoga je tvrdnja, u nedostatku pouzdanijih podataka, odbačena.

               (24)

               Bicikli koje proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije, oni koji se proizvode i prodaju na tržištu analogne zemlje i bicikli podrijetlom iz NRK-a koji se uvoze na tržište Unije smatraju se jednakim u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

   1.   Uvodne napomene

               (25)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li se damping nastavio ili ponovio prestanu li vrijediti mjere na snazi.

               (26)

               Razina suradnje tijekom ovog postupka bila je jako niska od samog početka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., samo su tri kineska proizvođača podnijela odgovore na upitnik te su bili spremni surađivati na samom početku. Od ta tri trgovačka društva, samo su dva prijavila izvoz dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RRIP-a, zajedno predstavljajući manje od 10 % ukupnog izvoza dotičnog proizvoda u Uniju.

               (27)

               Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama dvaju trgovačkih društava s prodajnim izvozom u Uniju. Međutim, za jedno od njih nije bilo moguće provjeriti podatke iznesene u u odgovoru na upitnik jer trgovačko društvo nije priložilo dokumente koji bi potkrijepili podnesene podatke. Drugo je trgovačko društvo surađivalo na zadovoljavajućoj razini, no njegov izvoz u Uniju tijekom RRIP-a predstavlja manje od 5 % ukupnog izvoza dotičnog proizvoda iz NRK-a u Uniju.

               (28)

               Na temelju prethodno navedenog, kineska tijela i tri trgovačka društva obaviješteni su o mogućnosti primjenjivanja članka 18. Osnovne uredbe zbog niske razine suradnje od strane proizvođača izvoznika i dana im je prilika da iznesu svoje komentare. Komisija nije primila nikakve komentare kao odgovor na ovu komunikaciju. Posljedično, zaključci vezani uz vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga u nastavku temelje se na činjenicama dostupnim u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno trgovačkim statistikama i podnescima zainteresiranih stranaka, uključujući zahtjev.

         2.   Damping kineskog uvoza tijekom RRIP-a

   2.1.   Analogna zemlja

               (29)

               U obavijesti o pokretanju postupka zamišljeno je korištenje Meksika kao analogne zemlje u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK. Zainteresirane stranke pozvane su da komentiraju primjerenost odabira.

               (30)

               Jedna je stranka komentirala primjerenost odabira Meksika kao analogne zemlje navodeći da domaće cijene bicikala u Meksiku nisu pouzdane te da nisu prikladne za ovaj ispitni postupak. Indija je predložena kao drugi odabir. Međutim, navedena tvrdnja nije bila potkrijepljena dokazima i stoga je odbačena.

               (31)

               Meksiko je korišten kao analogna zemlja u prethodnim ispitnim postupcima i nisu dokazane nove ili promijenjene okolnosti koje bi opravdale promjenu. Profil meksičkog tržišta za dotični proizvod, broj subjekata, domaća konkurencija i značajke proizvodnog procesa potvrdili su da je Meksiko i dalje primjerena analogna zemlja.

               (32)

               Upitnik je poslan trima meksičkim trgovačkim društvima. Od ta tri trgovačka društva, jedno je izrazilo želju za suradnjom i poslalo odgovore na upitnik.

         2.2.   Uobičajena vrijednost

               (33)

               Domaće prodajne cijene iz analogne zemlje korištene su za utvrđivanje prosječne uobičajene vrijednosti, pomoću prosječne valutne stope za RRIP između eura i pesa da bi se dobio ponderirani prosjek cijene franko tvornica u eurima.

         2.3.   Izvozna cijena

               (34)

               Zbog primjene članka 18. i nedostatka ostalih pouzdanih, dostupnih podataka, izvozne cijene su uglavnom utvrđene na temelju podataka Eurostata i podataka koje je priložio jedini kineski izvoznik koji surađuje.

               (35)

               Tijekom prethodnog ispitnog postupka zaključeno je da se iz cijena Eurostata ne mogu izvesti zaključci u svrhu analize (8). Međutim, zbog niske razine suradnje kineskih izvoznika, Komisija je smatrala uvozne cijene Eurostata za NRK razumnim izvorom u svrhu trenutačnog ispitnog postupka. Međutim, Komisija je svjesna ograničenja ove analize i toga da može služiti samo kao pokazatelj kretanja cijena.

               (36)

               Izvozna cijena dobivena iz Eurostata je cijena CIF, koju je valjalo prilagoditi prosječnom trošku morskog prijevoza po transakciji da bi se izračunala razina franko tvornica. Podaci sadržani u odgovoru jedinog kineskog proizvođača koji surađuje korišteni su za utvrđivanje prosječnog troška morskog prijevoza po jedinici, izračunatoj po 8,30 eura. Izvozna cijena franko tvornica u Uniji jedinog kineskog trgovačkog društva koje surađuje utvrđena je na sličan način. Dobivena jedinična cijena zatim je korištena za izračun ponderiranog prosjeka kineske cijene franko tvornica.

         2.4.   Usporedba

               (37)

               U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirani prosjek uobičajene vrijednosti iz Meksika uspoređen je s ponderiranim prosjekom kineske izvozne cijene na bazi franko tvornica. Time je utvrđen ponderirani prosjek dampinške marže.

         2.5.   Dampinška marža

               (38)

               Izračuni dampinga pokazali su dampinšku maržu na razini cijele zemlje od više od 20 %. Međutim, navedenu razinu treba oprezno razmatrati jer podaci Eurostata ne uzimaju u obzir značajne razlike u cijenama između raznih vrsta dotičnog proizvoda. Valja napomenuti da su na temelju podataka priloženih u podnesku dampinške marže dosegnule razine od više od 100 %.

         3.   Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage

   3.1.   Uvodna napomena

               (39)

               Vjerojatni razvoj uvoza iz NRK-a analiziran je u smislu očekivanih kretanja cijena i obujma.

         3.2.   Raspoloživi kapacitet kineskih proizvođača izvoznika

               (40)

               Na temelju podataka podnesenih u zahtjevu, kineska industrija proizvodnje bicikala, u smislu obujma, najveća je na svijetu. NRK ima proizvodni kapacitet od 100 do 110 milijuna bicikala i proizvodnju od oko 80 milijuna bicikala na godinu. Kineska industrija bicikala usmjerena je prema izvozu: od godišnje proizvodnje 80 milijuna bicikala, 25 milijuna je namijenjeno za domaće tržište, a preostalih 55 milijuna bicikala, ili 69 % ukupne proizvodnje, namijenjeno je za izvoz.

               (41)

               Procijenjeni godišnji rezervni kapacitet u NRK-u iznosi od 20 do 30 milijuna bicikala, što je više nego dvostruko u odnosu na sadašnju proizvodnju u Uniji kako je navedeno u uvodnoj izjavi 66. Štoviše, podaci zaprimljeni tijekom ispitnog postupka ukazuju na to da se proizvodni kapacitet bicikala u NRK-u u slučaju povećane potražnje može lako povećati, između ostalog, kroz zapošljavanje dodatne radne snage.

               (42)

               S obzirom na gore navedeno, ne može se isključiti da bi se, u slučaju izostanka antidampinških mjera, raspoloživi rezervni kapacitet u NRK-u mogao koristiti za povećanje izvoza u Uniju.

               (43)

               Nakon objave jedna je stranka tvrdila da kineski proizvodni kapacitet naveden u Uredbi nije bio temeljen na dokazima nego isključivo na nagađanjima. U tom se smislu podsjeća da je razina suradnje kineskih proizvođača izvoznika bila jako niska i da su se nalazi u velikoj mjeri morali temeljiti na dostupnim činjenicama. U tom slučaju, i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40., u nedostatku pouzdanijih podataka Komisija je koristila dokaze prima facie podnesene u zahtjevu. Ispitni postupak nije pokazao podatke koji bi upućivali na neispravnosti dokaza prima facie. Dotična stranka također nije priložila nikakve podatke ili dokaze koji bi ukazali na znatno drukčije razine rezervnog kapaciteta u NRK-u. Stoga je ova tvrdnja odbačena.

         3.3.   Privlačnost tržišta Unije i izvozne cijene u treće zemlje

               (44)

               Podaci Eurostata i podaci iz zahtjeva ukazuju na to da Unija kineskim proizvođačima izvoznicima predstavlja privlačno tržište.

               (45)

               Podaci vezani uz cijene koje je iznijelo jedino kinesko trgovačkog društvo koji se bavi izvozom i surađuje pokazali su da je ponderirani prosjek izvoznih cijena franko tvornica proizvoda vezanih uz treće zemlje niži od prosječnih prodajnih cijena franko tvornica u Uniji tijekom RRIP-a. Uzimajući u obzir proizvodni kapacitet u NRK-u i potražnju na tržištu Unije, vrlo je vjerojatno da bi kineski proizvođači odmah povećali izvoz bicikala u Uniju prestanu li mjere biti na snazi. Štoviše, postojeći prekomjerni kapacitet omogućuje kineskim proizvođačima da budu prisutni na europskom tržištu po vrlo niskim cijenama.

         3.4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

               (46)

               S obzirom na to da je i pri samom razmatranju mjera trenutačno na snazi oprezna usporedba podataka Eurostata i podataka koje je iznio jedini kineski izvoznik koji surađuje pokazala da dampinška marža iznosila više od 20 % kineskog izvoza tijekom RRIP-a, vrlo je vjerojatno da će, u nedostatku mjera, damping nastaviti.

               (47)

               Gornja analiza pokazuje da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama. Posebno zbog rezervnog kapaciteta dostupnog u NRK-u, koji se može lako povećati bude li to potrebno, kao i analize razina cijena u Uniji i ostalim trećim zemljama, može se zaključiti da, u slučaju ukidanja mjera, postoji vjerojatnost nastavka dampinga.

         D.   SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE

   1.   Proizvodnja Unije i industrija Unije

               (48)

               Tijekom sadašnjeg ispitnog postupka utvrđeno je da je bicikle proizvelo oko 100 proizvođača iz Unije koji su se javili tijekom ispitnog postupka, uz ostale proizvođače, od kojih većinu predstavljaju njihova nacionalna udruženja. Navedena trgovačka društva čine industriju Zajednice u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. Nadalje, ispitni je postupak pokazao da industrija ima koristi od programa izuzeća opisanog u uvodnoj izjavi 1.

               (49)

               Za utvrđivanje ukupne proizvodnje Unije korištene su sve dostupne informacije, uključujući informacije navedene u zahtjevu, podatke sakupljene od proizvođača iz Unije i nacionalnih udruženja prije i poslije pokretanja ispitnog postupka, kao i općenitu statistiku vezanu uz proizvodnju.

         2.   Potrošnja na tržištu Unije

               (50)

               Prodaja proizvođača iz Unije ocijenjena je na temelju podataka sakupljenih od proizvođača kao odgovor na obrasce vezane uz odabir uzoraka i podataka navedenih u zahtjevu podnositelja zahtjeva. Podaci iz zahtjeva sakupljeni su od raznih udruženja proizvođača bicikala u Uniji.

               (51)

               Očita potrošnja Unije utvrđena je na temelju prodaje svih proizvođača iz Unije na tržištu Unije, kako je procijenjeno u uvodnoj izjavi 68., uz uvoz iz svih zemalja, prema izvještaju Eurostata.

               (52)

               Između 2007. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjila se za 11 % s 22 912 066 jedinica 2007. na 20 336 813 jedinica tijekom RRIP-a. Potrošnja je posebno pala između 2008. i 2009. Detaljni podaci, izraženi u jedinicama, su sljedeći:

                  Tablica 1. – Potrošnja

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Obujam (jedinice)

                           + Ukupni uvoz

                           10 073 428

                           10 017 551

                           8 973 969

                           9 202 752

                           + Proizvodnja Unije prodana na tržištu Unije

                           12 838 638

                           12 441 446

                           11 604 072

                           11 134 061

                           = Potrošnja

                           22 912 066

                           22 458 997

                           20 578 041

                           20 336 813

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              98

                              90

                              89

         3.   Obujam i tržišni udio dampinškog uvoza iz NRK-a

               (53)

               Obujam uvoza dotičnog proizvoda utvrđen je na temelju statističkih podataka Eurostata. Obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a smanjio se za 38 % tijekom razmatranog razdoblja na 615 920 jedinica tijekom RRIP-a (vidjeti tablicu 2.). Uvoz dotičnog proizvoda uz NRK-a na početku razmatranog razdoblja bio je 26 % viši od uvoza tijekom RRIP-a prethodnog ispitnog postupka (od 1. travnja 2003. do 31. ožujka 2004.: 733 901 jedinica (9)). Najveći pad uvoza dotičnog proizvoda zabilježen je između 2008. i 2009., što odgovara događanjima vezanim uz ukupnu potrošnju Unije (vidjeti tablice 1. i 2.).

               (54)

               S obzirom na to da se uvoz iz NRK-a smanjio više nego potrošnja tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udio NRK-a smanjio se s 4,4 % 2007. na 3,1 % tijekom RRIP-a.

               (55)

               Razvoj uvoza i tržišnog udjela bicikala podrijetlom iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku:

                  Tablica 2. – Uvoz iz NRK-a

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz dotične zemlje (jedinice)

                           986 514

                           941 522

                           598 565

                           615 920

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              95

                              61

                              62

                           Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje

                           4,4 %

                           4,3 %

                           3,0 %

                           3,1 %

         4.   Cijene dotičnog uvoza

   4.1.   Razvoj cijena

               (56)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 35., Komisija je smatrala uvozne cijene Eurostata za NRK razumnim izvorom u svrhu trenutačnog ispitnog postupka.

               (57)

               Prema podacima Eurostata, ponderirani prosjek uvoznih cijena, u nastavku naznačenih indeksom, iz NRK-a povećao se za 125 % između 2007. i RRIP-a. Uvozne cijene znatno su porasle 2009. i zatim ostale gotovo nepromijenjene. Detaljni podaci prikazani su u tablici u nastavku:

                  Tablica 3. – Cijene dotičnog uvoza

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           NRK

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              128

                              224

                              225

         4.2.   Sniženje cijena

               (58)

               Radi utvrđivanja sniženja cijena bicikala podrijetlom iz NRK-a, Komisija je temeljila svoju analizu na podacima koje su tijekom ispitnog postupka podnijeli proizvođači iz Unije u uzorku i prosječnim cijenama Eurostata. Za industriju Unije važne prodajne cijene bile su cijene za nezavisne kupce, prilagođene, prema potrebi, razini franko tvornica. Usporedba je pokazala da je, nakon oduzimanja antidampinške pristojbe, uvoz iz NRK-a snižavao cijene industrije Unije za više od 53 %.

         5.   Uvoz iz ostalih zemalja

               (59)

               Na temelju podataka Eurostata, uvoz iz ostalih trećih zemalja smanjio se s 9 087 000 jedinica 2007. na 8 587 000 jedinica tijekom RRIP-a; ukupno smanjenje od 6 %. Slijedio je trend smanjenja potrošnje Unije (– 11 %), no nešto sporije. Tržišni udio trećih zemalja povećao se s 40 % na 42 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, kako je navedeno u uvodnim izjavama 35. i 56., cijene Eurostata ne uzimaju u obzir razne kombinacije proizvoda iz svake zemlje i stoga se vezano uz kretanja cijena koriste samo indeksi. S obzirom na to da je kombinacija proizvoda uvezenih iz ostalih trećih zemalja nepoznata, nema smisla uspoređivati cijene uvoza u nastavku s cijenama industrije Unije. Međutim, zatraženi su i dobiveni dodatni podaci vezano uz uvoz iz tih zemalja koje čine većinu ostalog uvoza bicikala. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:

                  Tablica 4. – Uvoz iz ostalih zemalja

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Sve vrste

                           Jedinice u tisućama

                           Tržišni udio

                           Cijena EUR/jedinici

                           Jedinice u tisućama

                           Tržišni udio

                           Cijena EUR/jedinici

                           Jedinice u tisućama

                           Tržišni udio

                           Cijena EUR/jedinici

                           Jedinice u tisućama

                           Tržišni udio

                           Cijena EUR/jedinici

                           Tajvan

                           3 186

                           14 %

                           3 428

                           15 %

                           2 949

                           14 %

                           2 958

                           15 %

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              108

                              110

                              104

                              93

                              103

                              125

                              93

                              105

                              125

                           Tajland

                           1 534

                           7 %

                           1 522

                           7 %

                           1 384

                           7 %

                           1 397

                           7 %

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              99

                              101

                              107

                              90

                              100

                              127

                              91

                              103

                              127

                           Filipini

                           690

                           3 %

                           437

                           2 %

                           449

                           2 %

                           476

                           2 %

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              63

                              65

                              105

                              65

                              73

                              106

                              69

                              78

                              103

                           Malezija

                           475

                           2 %

                           361

                           2 %

                           193

                           1 %

                           265

                           1 %

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              76

                              77

                              106

                              41

                              45

                              116

                              56

                              63

                              99

                           Šri Lanka

                           574

                           3 %

                           749

                           3 %

                           1 017

                           5 %

                           1 101

                           5 %

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              131

                              133

                              107

                              177

                              197

                              108

                              192

                              216

                              107

                           Tunis

                           550

                           2 %

                           527

                           2 %

                           530

                           3 %

                           495

                           2 %

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              96

                              98

                              105

                              96

                              107

                              113

                              90

                              101

                              113

                           Ostali

                           2 078

                           9 %

                           2 052

                           9 %

                           1 854

                           9 %

                           1 895

                           9 %

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              99

                              101

                              110

                              89

                              99

                              131

                              91

                              103

                              127

                           UKUPNO

                           9 087

                           40 %

                           9 076

                           40 %

                           8 375

                           41 %

                           8 587

                           42 %

                           Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              100

                              102

                              109

                              92

                              103

                              125

                              94

                              106

                              122

         1.   Tajvan

               (60)

               Uvoz iz Tajvana smanjio se tijekom razmatranog razdoblja s 3 158 600 jedinica 2007. na 2 958 000 jedinica tijekom RRIP-a, i tržišni se udio blago povećao s 14 % na 15 % tijekom istog razdoblja. Uvoz bicikala iz Tajvana usmjeren je na tržište proizvoda visoke klase. Tijekom ispitnog postupka usporedbom modela pokazano je da se uvoz iz Tajvana prodaje po višim cijenama usporedno sa sličnim modelima koje proizvodi industrija Unije, kao tijekom prethodnog ispitnog postupka (10). Osim toga, tijekom razmatranog razdoblja cijena uvoza bila je u porastu, zabilježivši porast od 25 % tijekom RRIP-a u usporedbi s 2007.

         2.   Tajland

               (61)

               Uvoz podrijetlom iz Tajlanda smanjio se tijekom razmatranog razdoblja s 1 534 000 jedinica 2007. na 1 397 000 jedinica tijekom RRIP-a. Pad uvoza odgovarao je trendu potrošnje dok je tržišni udio ostao nepromijenjen na 7 %.
               Međutim, uvoz bicikala iz Tajlanda obuhvaća bicikle srednje klase i ispitni je postupak usporedbom modela pokazao se uvoz iz Tajlanda prodaje po cijenama višim od cijena sličnih modela koje proizvodi industrija Unije. Osim toga, tijekom razmatranog razdoblja cijena uvoza bila je u porastu, zabilježivši porast od 27 % tijekom RRIP-a u usporedbi s 2007.

         3.   Šri Lanka

               (62)

               Uvoz iz Šri Lanke gotovo se udvostručio tijekom razmatranog razdoblja s 574 000 jedinica 2007. na 1 101 000 jedinica tijekom RRIP-a, a tržišni je udio dosegnuo 5 % na kraju razmatranog razdoblja. Međutim, jedna je stranka tvrdila da kineski izvoznici izbjegavaju antidampinške pristojbe pretovarom preko Šri Lanke. Komisija u ovom trenutku nema dovoljno podataka da bi donijela bilo kakav zaključak vezan uz navedeni uvoz. U ovim se okolnostima ne može isključiti da uvoz koji je naznačen da potječe iz Šri Lanke doprinosi šteti industrije Unije.

               (63)

               Nakon objave jedna je zainteresirana stranka tvrdila sa su zaključci vezani uz moguće izbjegavanje mjera preko Šri Lanke samo nagađanje i da bilo kakve tvrdnje koje se odnose na izbjegavanje mjera preko Šri Lanke ne treba uzeti u obzir kod donošenja konačnih zaključaka. U odgovoru na ovu tvrdnju treba napomenuti da, kako je jasno navedeno u uvodnoj izjavi 62., Komisija po tom pitanju nije donijela zaključak.

         6.   Gospodarsko stanje industrije Unije

   6.1.   Uvodne napomene

               (64)

               Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.

               (65)

               Kako je prethodno navedeno, uzimajući u obzir veliki broj proizvođača iz Unije podnositelja zahtjeva, bilo je potrebno koristiti odredbe vezane uz odabir uzoraka. Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su kako slijedi:

                           —

                           Makroekonomski elementi (proizvodni kapacitet, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, produktivnosti, rast, visina dampinških marža i oporavak od učinaka prošlog dampinga) ocijenjeni su na razini cjelokupne proizvodnje Unije, na temelju podataka sakupljenih od nacionalnih udruženja proizvođača iz Unije i pojedinačnih trgovačkih društava. Ti su čimbenici uspoređeni, gdje je to bilo moguće, s ukupnim podacima odgovarajućih službenih statistika.

                           —

                           Analiza mikroekonomskih elemenata (zaliha, prodajnih cijena, novčanog toka, profitabilnosti, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala, ulaganja i plaća) izvršena je za pojedinačna trgovačka društva, odnosno na razini onih proizvođača iz Unije koji su bili uključeni u uzorak.

         6.2.   Makroekonomski pokazatelji

   (a)   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (66)

               Proizvodnja industrije Unije malo se smanjila svake godine tijekom razmatranog razdoblja. Do kraja RRIP-a, proizvodnja se u usporedbi s 2007. i trendom potrošnje smanjila za 11 %. Detaljni podaci prikazani su u tablici 5.:

                  Tablica 5. – Ukupna proizvodnja Unije

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Obujam (jedinice)

                           Proizvodnja

                           13 813 966

                           13 541 244

                           12 778 305

                           12 267 037

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              98

                              93

                              89

               (67)

               Proizvodni kapacitet blago se povećao za 2 % između 2007. i RRIP-a. Kako se proizvodnja smanjivala, rezultirajuća iskorištenost kapaciteta ostvarila je ukupno smanjenje od 13 % između 2007. i RIP-a, dosegnuvši iskorištenost kapacitet od 81 % tijekom RRIP-a. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:

                  Tablica 6. - Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Obujam (jedinice)

                           Proizvodni kapacitet

                           14 785 000

                           15 804 000

                           15 660 000

                           15 118 000

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              107

                              106

                              102

                           Iskorištenost kapaciteta

                           93 %

                           86 %

                           82 %

                           81 %

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              92

                              87

                              87

         (b)   Obujam prodaje

               (68)

               Između 2007. i RRIP-a obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjen je za 13 %. Taj razvoj u skladu je s općim silaznim kretanjem potrošnje na tržištu Unije. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:

                  Tablica 7. – Prodaja nepovezanim kupcima

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Obujam (jedinice)

                           12 838 638

                           12 441 446

                           11 604 072

                           11 134 061

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              97

                              90

                              87

         (c)   Tržišni udio

               (69)

               Tržišni udio industrije Unije pomalo se mijenjao između 2007. i RRIP-a. Sveukupno, zabilježeno je smanjenje od 1,3 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:

                  Tablica 8. – Tržišni udio Unije

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Tržišni udio Unije

                           56,0 %

                           55,4 %

                           56,4 %

                           54,7 %

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              99

                              101

                              98

         (d)   Zaposlenost i produktivnost

               (70)

               Zaposlenost se smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja s 14 925 zaposlenika 2007. na 13 646 tijekom RRIP-a.

               (71)

               Produktivnost je 2008. zabilježila blag porast u usporedbi s 2007., no zatim se smanjila. Ukupno, produktivnost je tijekom razmatranog razdoblja pala za 3 %. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:

                  Tablica 9. - Ukupna zaposlenost i produktivnost Unije

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Broj zaposlenika

                           14 925

                           14 197

                           14 147

                           13 646

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              95

                              95

                              91

                           Produktivnost (jedinica/godini)

                           926

                           954

                           903

                           899

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              103

                              98

                              97

         (e)   Rast

               (72)

               Sve u svemu treba napomenuti da se tržišni udio svih proizvođača iz Unije smanjio za 1,3 postotnih bodova, dok se razina potrošnje smanjila za 11 %, što jasno ukazuje na to da nisu imali mogućnost rasta.

         (f)   Visina dampinške marže

               (73)

               Damping iz NRK-a nastavio se tijekom RRIP-a. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 34., izračun dampinga, zbog niske razine suradnje kineskih izvoznika, temelji se na prosječnim cijenama Eurostata. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 35., prosječne cijene Eurostata sadrže ograničene podatke vezane uz kombinaciju proizvoda koji su od velike važnosti za izračun dampinške marže; no bez obzira na to, s obzirom na rezervni kapacitet iz NRK-a, učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.

         (g)   Oporavak od prošlog dampinga

               (74)

               Analizirano je može li se industrija Unije oporaviti od učinaka prošlog dampinga. Zaključeno je da do očekivanog oporavka industrije Unije od učinaka prošlog dampinga nije došlo u očekivanoj mjeri na što posebno ukazuje stalno niska razina produktivnosti i smanjenje iskorištenosti kapaciteta.

         6.3.   Mikroekonomski pokazatelji

   (h)   Zalihe

               (75)

               Jedan proizvođač zbog svoje trenutačne unutarnje strukture nije mogao osigurati dosljedne podatke vezane uz zalihe za razmatrano razdoblje. Zato su podaci od navedenog trgovačkog društva isključeni kod analize zaliha za razmatrano razdoblje.

               (76)

               Zalihe bicikala povećale su se tijekom razdoblja analize s 880 935 jedinica 2007. na 1 091 516 jedinica tijekom RRIP-a, tj. za 24 %. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:

                  Tablica 10. - Zalihe

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Obujam (jedinice)

                           Završne zalihe

                           880 935

                           1 132 612

                           818 276

                           1 091 516

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              129

                              93

                              124

         (i)   Prodajne cijene i troškovi

               (77)

               Prosječne prodajne cijene franko tvornica industrije Unije prema nepovezanim kupcima u Uniji blago su se povećale tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije povećala je svoje cijene za 9 % između 2007. i RRIP-a u skladu s povećanjem troškova proizvodnje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 79.

                  Tablica 11. – Jedinična cijena na tržištu Unije

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Jedinična cijena prodaje Unije (eura po jedinici)

                           163

                           170

                           176

                           178

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              104

                              108

                              109

               (78)

               Trošak proizvodnje izračunan je na temelju ponderiranog prosjeka svih vrsta istovjetnog proizvoda koji proizvode proizvođači u uzorku.

               (79)

               Trošak proizvodnje povećao se za 9 % tijekom cijelog razdoblja. Do povećanja je uglavnom došlo zbog promjene vezane uz kombinacije proizvoda. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:

                  Tablica 12. – Jedinični trošak proizvodnje

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Jedinični trošak proizvodnje (eura po jedinici)

                           165

                           169

                           180

                           180

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              102

                              109

                              109

               (80)

               Nakon objave jedna je stranka tvrdila da je do povećanja troška proizvodnje došlo zbog značajnih smanjenja troškova određenih sirovina, čelika i aluminija, što ukazuje na to da je pretrpljena šteta bila samoprouzročena. Međutim, ova tvrdnja nije potkrijepljena dostatnim dokazima. Stranka je priložila jedino dokaze koji, jako općenito, ukazuju na rast aluminija i čelika tijekom razmatranog razdoblja, ali ne pokazuju u kojoj je mjeri navedeni razvoj utjecao na ukupan trošak proizvodnje bicikala. Osim toga, argument je iznesen tek nakon objave, odnosno u zaključnoj fazi postupka, i stoga ga se više nije moglo provjeriti. Tvrdnja je stoga odbačena.

         (j)   Profitabilnost

               (81)

               Cjelokupna profitabilnost proizvođača u uzorku u smislu dotičnog proizvoda bila je negativna (– 1,7 %) tijekom prve godine razmatranog razdoblja. 2008. proizvođači iz Unije postali su profitabilni. Međutim, industrija je 2009. i tijekom RRIP-a opet bilježila gubitke.

               (82)

               Gore navedeno kretanje ukazuje na osjetljiv položaj industrije u usporedbi s prethodnim ispitnim postupkom kad je profitabilnost industrije Unije tijekom RRIP-a iznosila 3,6 %.

                  Tablica 13. – Profitabilnost

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Profitabilnost prodaje Unije

                           –1,7 %

                           0,6 %

                           –2,2 %

                           –1,1 %

                              Indeks (2007. = 100)

                              – 100

                           33

                              – 129

                              –68

               (83)

               Nakon objave tvrdilo se, bez podnošenja ikakvih dokaza, da industrija Unije nije uspjela poboljšati svoju učinkovitost i realizaciju. Naprotiv, ispitni je postupak pokazao da je industrija Unije uložila očite napore da bi se prilagodila pritisku dampinškog uvoza na cijene tako što je premjestila proizvodna postrojenja unutar Unije i time povećala troškovnu učinkovitost, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 85. u nastavku. Navedene su tvrdnje, stoga, odbačene.

         (k)   Povrat ulaganja

               (84)

               Ulaganja u poslovanje vezano uz dotični proizvod znatno su se smanjila tijekom razmatranog razdoblja, s 21 491 000 eura 2007. na 11 738 000 eura tijekom RRIP-a. To se velikom dijelom može objasniti gospodarskom krizom koja je započela 2008. i dosegnula najnižu točku tijekom RRIP-a kad je pristup novom kapitalu bio još teži, a najave vezane uz prodaju pesimistične.

               (85)

               Valja napomenuti da je značajan dio ulaganja izvršen da bi se povećala učinkovitost proizvodnog procesa i pratile najnovije tehnologije. Tijekom navedenog procesa, dio proizvodnog kapaciteta prebačen je iz zapadnih europskih zemalja u istočne europske zemlje, čime se proizvodna baza proširila na gotovo sve države članice, te se ukazalo na održivost industrije Unije i napore da ostane konkurentna.

                  Tablica 14. - Ulaganja i povrat ulaganja

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Ulaganja (u tisućama eura)

                           21 491

                           21 743

                           10 701

                           11 738

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              101

                              50

                              55

                           Povrat ulaganja

                           –16 %

                           5 %

                           –20 %

                           –10 %

               (86)

               Jedan proizvođač zbog svoje unutarnje strukture nije mogao osigurati dosljedne podatke o neto proizvodnji dugotrajne imovine za razmatrano razdoblje radi izračuna povrata ulaganja. Zato su podaci od navedenog trgovačkog društva isključeni kod analize povrata ulaganja za razmatrano razdoblje.

               (87)

               Povrat ulaganja slijedio je trend profitabilnosti. 2007. proizvođači iz Unije u uzorku zabilježili su negativan povrat ulaganja od 16 % koji se tijekom RRIP-a povećao na negativnih 10 %.

         (l)   Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala

               (88)

               Jedan proizvođač zbog svoje strukture nije mogao osigurati dosljedne podatke vezane uz novčani tok tijekom razmatranog razdoblja zbog čega nije bilo moguće procijeniti novčani tok samo za dio koji se odnosi na bicikle. Zato su podaci od navedenog trgovačkog društva isključeni kod analize novčanog toka za razmatrano razdoblje.

               (89)

               Kretanje novčanog toka, što je sposobnost industrije da financira svoje aktivnosti vlastitim sredstvima, ostalo je pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, između 2007. i RRIP-a novčani se tok smanjio za oko 33 %. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:

                  Tablica 15. – Novčani tok

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Novčani tok (u tisućama eura)

                           19 981

                           20 767

                           19 261

                           13 350

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              104

                              96

                              67

               (90)

               Proizvođači u uzorku sakupljaju kapital ili interno ako pripadaju grupaciji trgovačkih društva ili putem zajmova banaka. U ostalim se primjerima kao izvor financiranja koristi novčani tok koji je ostvarilo trgovačko društvo. Ni jedan od proizvođača u uzorku nije pokazao značajne poteškoće pri sakupljanja kapitala.

         (m)   Plaće

               (91)

               Tijekom razmatranog razdoblja trošak plaće po zaposleniku povećao se za 11 %. Navedeno odražava prebacivanje proizvodnje na sofisticiranije proizvode.

                  Tablica 16. – Plaće

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Trošak plaće po zaposleniku (EUR)

                           20 239

                           20 880

                           22 499

                           22 541

                              Indeks (2007. = 100)

                              100

                              103

                              111

                              111

               (92)

               Nakon objave tvrdilo se da se trošak plaće po zaposleniku povećava, dok se istodobno potražnja smanjivala, što bi ukazivalo na samoprouzročenu štetu. Kako je prikazano u gore navedenoj tablici, tijekom razmatranog razdoblja trošak plaće po zaposleniku povećao se za 11 %. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 70., broj zaposlenika smanjio se za 9 %. Posljedično, ukupan trošak plaće povećao se za samo 2 %. Stoga je zaključeno da je ukupan učinak na profitabilnost industrije Unije bio jako malen.

         7.   Zaključak o šteti

               (93)

               Postojeće antidampinške mjere nedvojbeno su utjecale na stanje industrije Unije. Potonja je, u određenoj mjeri, imala koristi od postojanja mjera koje osiguravaju stabilan tržišni udio. Međutim, proizvodnja Unije se smanjila, a profitna marža ostala je nedovoljna. Bilo kakvu mogućnost daljnjeg rasta i dobiti potkopale su cijene i pritisak zbog obujma dampinškog uvoza.

               (94)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 53., obujam uvoza iz NRK-a smanjio se između 2007. i RRIP-a. Međutim, najveći je pad obujma uvoza zabilježen između 2008. i 2009. kad su se uvozne cijene iz NRK-a znatno povećale. No bez obzira na to, kako je pokazao ispitni postupak te prema uvodnoj izjavi 58., navedeno povećanja cijena još uvijek nije bilo dovoljno da bi industrija unaprijedila svoj položaj. Uvoz iz NRK-a snižavao je cijene industrije Unije za 53 %.

               (95)

               Industrija je očito u teškoj situaciji jer ostvaruje gubitke. Skoro svi pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije, poput profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka, bili su pod značajnim negativnim utjecajem tijekom razmatranog razdoblja. Posljedično, ne može se zaključiti da je industrija Unije sigurna. Štoviše, ovo bi se stanje moglo dodatno pogoršati zbog pritiska mogućeg uvoza koji izbjegava mjere.

               (96)

               Na toj se osnovi zaključuje da industrija Unije, kao cjelina, ostaje u ranjivom gospodarskom položaju i nastavlja trpjeti materijalnu štetu u smislu članka 3. Osnovne uredbe.

         8.   Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika

   8.1.   Učinak dampinškog uvoza

               (97)

               Usporedno s potrošnjom u Uniji koja se smanjuje, tržišni udio kineskog uvoza zabilježio je blagi pad s 4,4 % na 3,1 % (vidjeti uvodnu izjavu 53.). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., na temelju izračuna koji isključuje antidampinšku pristojbu, kineski je uvoz snizio cijene industrije Unije za 53 % tijekom RRIP-a. Podsjeća se da stopa pristojbe iznosi 48,5 %. Posljedično, razina sniženja cijena s jedne strane ukazuje na učinkovitosti pristojba na snazi, a s druge strane upućuje na potrebu nastavka primjene mjera. Navedeni je zaključak dodatno poduprt činjenicom da je sniženje cijena bilo na istoj razini kao tijekom revizije ispitnog postupka. Stoga je štetan učinak cijena dampinškog uvoza iz NRK-a na industriju Unije ostao značajan i, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., vjerojatno će se nastaviti.

         8.2.   Utjecaj gospodarske krize

               (98)

               Zbog negativnih gospodarskih uvjeta koji su prevladavali tijekom RRIP-a, potrošnja bicikala se smanjila. Proizvodnja i zaposlenost također su se smanjili u skladu s trendom potrošnje. S obzirom na to da industrija bicikala nema visoke fiksne troškove, pad proizvodnje nije utjecao na profitabilnost industrije bicikala Unije.

               (99)

               Nakon objave tvrdilo se da je industrija Unije stvorila dodatan proizvodni kapacitet dok je potrošnja Unije opadala što je negativno utjecalo na stanje industrije Unije. Navedena je izjava u suprotnosti s razvojem potrošnje i kapaciteta kako je navedeno u uvodnim izjavama 52. i 67. Potrošnja se uglavnom smanjila između 2008. i 2009., dok se proizvodni kapacitet povećao već godinu dana ranije, 2007. i 2008. Navedena je tvrdnja, stoga, odbačena.

         8.3.   Uvoz iz ostalih zemalja

               (100)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 59., obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se za 6 % u sklad s trendom potrošnje. Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja povećao se sa 40 % 2007. na 42 % tijekom RRIP-a. Njihova prosječna uvozna cijena povećala se za 6 % između 2007. i RRIP-a. Glavne zemlje, iz kojih je dotični proizvod uvezen, bile su Tajvan, Tajland i Šri Lanka.

               (101)

               Tržišni udio uvoza iz Tajvana zabilježio je blag porast tijekom razmatranog razdoblja (s 14 % na 15 %). Međutim, raspoloživi podaci pokazuju da se, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 60., uvoz iz Tajvana odvija prema poštenim uvjetima konkurencije u odnosu na bicikle koje proizvodi Unija.

               (102)

               Tržišni udio uvoza iz Tajlanda ostao je nepromijenjen tijekom razmatranog razdoblja. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 61., raspoloživi podaci ukazuju na to da se tijekom RRIP-a uvoz prodavao po konkurentnim cijenama u usporedbi sa sličnim biciklima proizvedenima u Uniji.

               (103)

               Uvoz podrijetlom iz Šri Lanke povećao se za 92 % tijekom razmatranog razdoblja. Njihov tržišni udio tijekom RRIP-a iznosio je 5 %. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 62., uvoz iz Šri Lanke navodno uključuje bicikle podrijetlom iz Kine.

               (104)

               Između najvećih izvoznika bicikala u Uniju, uvoz iz Tajvana i Tajlanda nije mogao negativno utjecati na stanje industrije Unije najprije zbog njihovih razina cijena (slične ili čak više od cijena industrije Unije). Suprotno tome, ne može se isključiti da uvoz za koji je naznačeno da potječe iz Šri Lanke doprinosi šteti industrije Unije.

         8.4.   Izbjegavanje mjera

               (105)

               Tvrdilo se, uz podnošenje dokaza, da kineski izvoznici stalno izbjegavaju mjere kroz uvoz preko nekoliko zemalja i da taj uvoz nanosi štetu industriji Unije. Uzimajući u obzir dokaze o izbjegavanju mjera koje je u prošlosti otkrio Europski ured za borbu protiv prijevara („OLAF”), posebno vezano uz uvoz preko Filipina, ne može se isključiti da je takvo ilegalno ponašanje i dalje prisutno na tržištu i da nanosi štetu industriji Unije.

         E.   VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE

   1.   Uvodne napomene

               (106)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 66. do 91., uvođenje antidampinških mjera omogućilo je industriji Unije da se oporavi od pretrpljene štete, no samo u određenoj mjeri. Tijekom razmatranog razdoblja činilo se da se industrija Unije nalazi u osjetljivom i ranjivom položaju, te da je još uvijek izložena štetnom učinku dampinškog uvoza iz NRK-a.

               (107)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe procijenjen je uvoz iz dotične zemlje kako bi se utvrdilo postoji li vjerojatnost nastavka štete.

         2.   Kineski obujam izvoza

               (108)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40., kineska industrija bicikala usmjerena je prema izvozu. Kineski su bicikli prisutni na vodećim tržištima diljem svijeta, posebno u SAD-u i Japanu, na kojima zauzimaju vladajući položaj. Kako je navedeno u prethodnom ispitnom postupku (11), krajem 90-ih, nakon dvogodišnje odsutnosti s tržišta SAD-a nakon uvođenja antidampinških pristojba, kineski proizvođači izvoznici uspjeli su, u vrlo kratkom roku, znatno povećati svoju prisutnost na tom tržištu. 2009. izvoz kineskih bicikala u SAD iznosio je oko 14 055 000 jedinica od ukupne potrošnje od 14 888 000 jedinica.

               (109)

               Ta situacija pokazuje da kineski proizvođači mogu brzo izvoziti proizvode i prodrijeti na nova tržišta te dugo zadržati vladajući položaj.

               (110)

               Nakon objave jedna je stranka tvrdila da, ako mjere prestanu vrijediti, neće biti doći do znatnog povećanja uvoza kineskih bicikala jer su kineski izvoznici suočeni s poteškoćama vezanim uz ispunjavanje zahtjeva europskih normi za sigurnost bicikala (EN 14764, EN 14765, EN 14766 i EN 14781). Međutim, ova tvrdnja nije potkrijepljena dokumentacijom s dokazima. Naprotiv, ispitni je postupak pokazao da je velik dio bicikala i dijelova za bicikle već uvezen iz NRK-a u skladu s potrebnim normama sigurnosti. Stoga nije bilo razloga vjerovati da kineski proizvođači ne mogu ispuniti zahtjeve koji se odnose na norme sigurnosti na snazi vezano uz bicikle. Tvrdnja je, stoga, bila odbačena.

         3.   Rezervni kapacitet na tržištu NRK-a

               (111)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., podaci sakupljeni tijekom ispitnog postupka pokazali su da je u NRK-u dostupan značajan rezervni kapacitet. Uočeni su jasni pokazatelji koji navode na zaključak da bi se, u nedostatku antidampinških mjera, veliki dio ovog rezervnog kapaciteta mogao iskoristiti za povećanje izvoza u Uniju. To se posebno potvrđuje jer nema pokazatelja da bi tržišta trećih zemalja ili kinesko domaće tržište mogli prihvatiti bilo kakvu dodatnu proizvodnju iz NRK-a.

               (112)

               Osim toga, nakon objave tvrdilo se da bi povećanje troškova kineske radne snage znatno ograničilo povećanje kineskog proizvodnog kapaciteta. U tom se smislu napominje da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26., razina suradnje kineskih proizvođača izvoznika bila jako niska te da nisu osigurani podaci vezani uz troškove radne snage i kapacitet u NRK-u. Osim toga, dotična stranka nije podnijela nikakve dokaze kojima bi poduprla navedenu tvrdnju. Ovu je tvrdnju, stoga trebalo odbaciti.

         4.   Tvrdnje vezane uz izbjegavanje mjera

               (113)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 105., tvrdilo se, uz podnošenje dokaza, da kineski izvoznici stalno izbjegavaju mjere kroz uvoz preko nekoliko zemalja. To je na primjeru Filipina dodatno potvrdio OLAF. Ova vrsta ponašanja pokazuje veliki interes kineskih izvoznika za privlačno tržište Unije.

         5.   Zaključak

               (114)

               Industrija Unije trpi štetu učinaka kineskog dampinškog uvoza već nekoliko godina i trenutačno je još uvijek u nesigurnom gospodarskom položaju.

               (115)

               Kako je prethodno navedeno, industrija Unije uspjela se oporaviti od kineske dampinške prakse zahvaljujući antidampinškim mjerama na snazi. Međutim, tijekom RRIP-a našla se u teškoj gospodarskoj situaciji. U tom smislu, bude li industrija Unije izložena povećanom obujmo dampinškog uvoza iz dotične zemlje po niskim cijenama, to će dovesti do daljnjeg opadanja njezine prodaje, tržišnog udjela i prodajnih cijena, kao i daljnjeg pogoršanja financijskog položaja.

               (116)

               Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., također je utvrđeno da činjenica da su prodajne cijene kineskih proizvođača snizile cijene industrije Unije u prosjeku za 53 % ukazuje na to da bi u odsutnosti mjera kineski proizvođači izvoznika vjerojatno izvozili dotični proizvod na tržište Unije po cijenama znatno nižim od cijena industrije Unije.

               (117)

               U pogledu nalaza do koji se došlo tijekom ispitnog postupka, posebno rezervnog kapacitet u NRK-u, usmjerenosti kineske industrije prema izvozu i prošlog ponašanja kineskih izvoznika na stranim tržištima, bilo kakvo stavljanje mjera izvan snage dovelo bi do vjerojatnog nastavka štete.

               (118)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 105. i 113., izbjegavanje mjera snažno podupire zaključak o vjerojatnosti nastavka štete. Predstavlja jasan dokaz da je tržište Unije i dalje privlačno tržište za kineske proizvođače koji bi vjerojatno usmjerili veće količine izvoza u Uniju kad antidampinške mjere ne bi bile na snazi.

         F.   INTERES UNIJE

   1.   Uvod

               (119)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je može li se, usprkos zaključku o štetnom dampingu, jasno zaključiti da zadržavanje antidampinških mjera na uvoz iz NRK-a ne bi bilo u interesu Unije.

               (120)

               Treba podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične stranke.

               (121)

               Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.

         2.   Interes industrije Unije

               (122)

               Industrija bicikala Unije pokazala je da je u poštenim tržišnim uvjetima održiva i konkurentna. Međutim, ispitni je postupak pokazao da je industrija još uvijek u slabom položaju i s financijskim rezultatom gotovo jednakom razini pokrića. Stoga na tržištu Unije valja zadržati učinkovite uvjete natjecanja.

               (123)

               Nadalje, s obzirom na to da nove modele bicikala u velikoj mjeri razvija industrija Unije, mogla bi imati koristi od takvog razvoja, u smislu obujma prodaje i cijene, ako se pritisak dampinškog uvoza pomoću mjera zadrži na razini koja se može kontrolirati.

               (124)

               Smatra se da bi industrija Unije imala koristi od nastavka uvođenja mjera i da bi tada mogla zadržati i eventualno povećati obujam prodaje i, vjerojatno, prodajne cijene, i time ostvarila potrebnu razinu povrata koja bi joj omogućila da nastavi ulagati u nove tehnologije.

               (125)

               No ako mjere vezane uz uvoz iz NRK-a prestanu vrijediti, vjerojatno će doći do daljnjeg poremećaja trgovine, što bi neizbježno dovelo do obustave procesa oporavka industrije Unije. Uzimajući u obzir rezervni proizvodni kapacitet NRK-a i prošlo ponašanje kineskih izvoznika na stranim tržištima, jasno je da bi se u slučaju da mjere prestanu vrijediti, industrija Unije jako teško oporavila, ako uopće, te bi teško zadržala svoj položaj. Štetan položaj industrije Unije dodatno bi se pogoršao, što bi dovelo do smanjenja proizvodnog kapaciteta u Uniji i zatvaranja nekoliko trgovačkih društava koja se bave proizvodnjom. Stoga se zaključuje da su antidampinške mjere u interesu industrije Unije.

               (126)

               U pogledu zaključaka vezanih uz položaj industrije Unije kako je navedeno u uvodnim izjavama od 93. do 96., i u skladu s argumentima koji se odnose na analizu vjerojatnosti nastavka štete kako je navedeno u uvodnim izjavama od 106. do 117., također se može smatrati da bi industrija Unije vjerojatno doživjela ozbiljno pogoršanje financijskog položaja u slučaju isteka antidampinških pristojba.

         3.   Interes korisnikâ

               (127)

               Sadašnji ispitni postupak podupire Europska biciklistička federacija (ECF), krovna federacija nacionalnih biciklističkih udruženja u Europi.

               (128)

               ECF navodi da je Europa najvažnije tržište za moderne biciklističke proizvode visokih standarda kvalitete i sigurnosti i da bi pritjecanje proizvoda iz NRK-a snizilo te standarde. Osim toga, ECF navodi da postoji izuzetno velik potencijal rasta industrije bicikala unutar gospodarstva Unije, koji bi bio ugrožen dođe li do ukidanja antidampinških pristojba.

               (129)

               Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan za korisnike. Usprkos postojanju mjera, uvoznici/korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, između ostalog, iz NRK-a. Nisu također predstavljeni nikakvi pokazatelji da imaju poteškoće u pronalaženju ostalih izvora. Stoga se zaključuje da nije vjerojatno da će zadržavanje antidampinških mjera imati ozbiljan učinak na korisnike u Uniji.

         4.   Interes dobavljača

               (130)

               Udruženje proizvođača dijelova za bicikle (Coliped) istupilo je tijekom ispitnog postupka. Coliped je tvrdio da se u Uniji nalazi oko 300 tvornica koje komponentama opskrbljuju proizvođače bicikala koji zapošljavaju oko 7 300 osoba i da daljnje postojanje industrije dobavljača neosporno ovisi o nastavku proizvodnje bicikala u Europi. U tom je pogledu utvrđeno da se, bez postojanja mjera, mogu očekivati daljnja zatvaranja proizvodnje bicikala u Europi, što bi imalo negativne posljedice za dijelove industrije Unije i ugrozilo stupanj zaposlenosti u industriji dobavljača. Stoga se zaključuje da bi uvođenje amtidampinških mjera bilo u interesu dobavljača.

         5.   Interes uvoznika

               (131)

               Zaprimljen je samo jedan odgovor na upitnik od nepovezanih uvoznika vezano uz uvoz iz NRK-a, no taj je upitnik bio nepotpun jer se trgovačko društvo pripremalo obustaviti poslovanje zbog neotkrivenih razloga.

               (132)

               Valja napomenuti da u pogledu niske razine suradnje uvoznika nije bilo moguće izvršiti odgovarajuću, potpunu ocjenu mogućih učinaka uvođenja ili neuvođenja mjera. Također treba podsjetiti da svrha antidampinških mjera nije spriječiti uvoz nego ponovno uspostaviti poštenu trgovinu i spriječiti uvoz po štetnim, dampinškim cijenama. S obzirom na to da će uvoz po poštenim cijenama biti dopušten na tržištu Unije te će se uvoz iz trećih zemalja također nastaviti, na tradicionalno poslovanje uvoznika vjerojatno neće biti značajnih učinaka. Također je jasno da proizvođači iz Unije imaju dovoljan kapacitet za osiguravanje opskrbe u slučaju mogućeg povećanja potražnje za biciklima. Štoviše, kako je navedeno u tablici u uvodnoj izjavi 59., uvoz iz ostalih zemalja ukazuje na značajan kapacitet proizvodnje bicikala u tim zemljama. Stoga je pomanjkanje bicikala izuzetno malo vjerojatno.

               (133)

               S obzirom na to da će na tržište Unije i dalje biti dopušten uvoz po poštenim cijenama, tradicionalno poslovanje uvoznika vjerojatno će se nastaviti čak i uz zadržavanje antidampinških mjera za NRK koje se odnose na dampinški uvoz.Niska razina suradnje nepovezanih uvoznika i činjenica da nakon uvođenja mjera za NRK tijekom ispitnog postupka nisu sakupljeni dokazi koji upućuju na posebne probleme uvoznika, dodatno potvrđuju ovaj zaključak.

         6.   Zaključak

               (134)

               Nastavak mjera na uvoz bicikala podrijetlom iz NRK-a očito bi bio u interesu industrije Unije, potrošača i dobavljača dijelova za bicikle Unije. Omogućit će rast industrije Unije i poboljšanje položaja u ponovno uspostavljenom poštenom natjecanju. Nadalje, na uvoznike neće znatno utjecati jer će bicikli po poštenim cijenama i dalje biti prisutni na tržištu. Suprotno tome, ne dođe li do uvođenja mjera, proizvođači bicikala iz Unije vjerojatno će prestati poslovati i time ugroziti postojanje dobavljača dijelova za bicikle Unije.

               (135)

               Na temelju gore navedenog, zaključeno je da ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja konačnih antidampinških pristojba na uvoz bicikala podrijetlom iz NRK-a.

         G.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (136)

               S obzirom na prethodno navedeno, antidampinške mjere vezane uz bicikle treba zadržati. U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, proširenja mjera nakon revizije nakon isteka mjera obično vrijedi pet godina, osim ako ne postoje posebni razlozi ili okolnosti zbog kojih to razdoblje valja skratiti.

               (137)

               U tom kontekstu valja napomenuti da sadašnji postupak obilježavaju posebne okolnosti kako je navedeno u uvodnim izjavama od 1. i 48., koje bi također trebale biti primjereno odražene u smislu trajanja antidampinških mjera. Industrija Unija ima koristi o netipičnog niza mjera koji spaja pristojbe ad valorem na gotove bicikle i program izuzeća koji ovoj industriji omogućuje korištenje kineskih dijelova za bicikle bez pristojba koje sprečavaju izbjegavanje mjera pod uvjetom da su ispunjeni posebni uvjeti.

               (138)

               Trenutačna revizija nakon isteka mjere potvrdila je složenost sektora bicikla i usku povezanost sa sektorom dijelova za bicikle. Pokazala je da industrija bicikala Unije u velikoj mjeri koristi program izuzeća za uvoz dijelova za bicikle, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 1. Stoga je važno da se funkcioniranje mjera redovito preispituje. Zbog toga je razmotreno pitanje treba li ograničiti mjere na tri godine.

               (139)

               Nakon objave, nekoliko proizvođača iz Unije i njihovih udruženja tvrdili su da mjere treba produljiti za pet godina. Stranke su uglavnom tvrdile da su proizvođači bicikala bili spremni ulagati u proizvodnju dijelova za bicikle da bi smanjili ovisnost o uvozu kineskih dijelova za bicikle, no razdoblje od tri godine nije bilo dovoljno za ostvarivanje pozitivnog povrata takvih ulaganja.

               (140)

               U tom pogledu argument da je nekoliko stranaka uložilo ili namjerava ulagati u sektor bicikala ili dijelova za bicikle nije bitan kod ocjenjivanja potrebe i trajanja antidampinških mjera u okviru revizije nakon isteka mjere. Potonje se može temeljiti samo na tvrdnji da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga ili štete.

               (141)

               Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 137., podsjeća se da se proizvodnja bicikala u Uniji znatno promijenila s obzirom na to da je odobreno 250 izuzeća od početnog uvođenja mjera 1993. i njihovog proširenja na dijelove za bicikle 1997. Štoviše, mjere koje se odnose na bicikle izravno su povezane s mjerama proširenima na dijelove za bicikle i stvorenim sustavom programa izuzeća. U tom se pogledu još uvijek primjenjuje zaključak da bi mjere jamčile ponovno ispitivanje kako je navedeno u uvodnoj izjavi 138. Vijeće napominje da Komisija po službenoj dužnosti može pokrenuti privremenu reviziju koja obuhvaća damping, štetu i program izuzeća u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe.

               (142)

               Na temelju toga i u pogledu činjenice da bi razdoblje mjera, u bilo kojem slučaju, bilo predmet bilo koje revizije, prerano je za ocjenjivanje postoje li posebni razlozi ili okolnosti unutar okvira trenutačne revizije nakon isteka mjera koji zahtijevaju razdoblje drukčije od uobičajenog razdoblja od pet godina kako je navedeno u članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Stoga se smatra da bi mjere trebalo produljiti za razdoblje od pet godina. To ne dovodi u pitanje činjenicu da bi trajanje trenutačnih antidampinških mjera, ovisno nalazima, moglo biti revidirano u sklopu naknadne, potpune privremene revizije, ako do nje dođe.

         H.   ZAVRŠNE ODREDBE

               (143)

               Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.

               (144)

               Iz prethodno navedenog slijedi da antidampinške pristojbe valja zadržati pet godina,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz bicikala i ostalih sličnih vozila (uključujući dostavne tricikle, no isključujući jednocikle), bez motornog pogona, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex87120010 (oznaka TARIC 8712001090), 8712 00 30 i ex 8712 00 80 (oznaka TARIC 8712008090), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 48,5 %.
   3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Luxembourgu 3. listopada 2011.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         J. FEDAK

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 228, 9.9.1993., str. 1.

      (3)  SL L 16, 18.1.1997., str. 55.

      (4)  SL L 17, 21.2.1997., str. 17.

      (5)  SL L 175, 14.7.2000., str. 39.

      (6)  SL L 183, 14.7.2005., str. 1.

      (7)  SL C 188, 13.7.2010., str. 5.

      (8)  SL L 183, 14.7.2005., str. 20.

      (9)  SL L 183, 14.7.2005., str. 19.

      (10)  SL L 183, 14.7.2005., str. 30.

      (11)  SL L 175, 14.7.2000., str. 49.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 137/2013 od 18. veljače 2013. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 329/2007 o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje

text:
               18/Sv. 014

               HR

               Službeni list Europske unije

               279

         32013R0137

               L 046/19

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               18.02.2013.

      PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 137/2013
   od 18. veljače 2013.
   o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 329/2007 o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 329/2007. od 27. ožujka 2007. o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje (1), a posebno njezin članak 13. stavak 1. točke (b), (d) i (e),
   budući da:

               (1)

               Prilog II. Uredbi (EZ) br. 329/2007 trebalo bi ažurirati najnovijim informacijama koje su države članice dostavile u vezi s identifikacijom nadležnih tijela.

               (2)

               Prilog IV. Uredbi (EZ) br. 329/2007 navodi osobe, subjekte i tijela koja su, prema odluci Odbora za sankcije ili Vijeća sigurnosti UN-a (VSUN) u skladu sa stavkom 8. točkom (d) Rezolucije VSUN-a 1718 (2006.), obuhvaćena zamrzavanjem financijskih sredstava i gospodarskih resursa prema toj Uredbi.

               (3)

               Odbor za sankcije VSUN-a je 2. svibnja 2012. dodao je tri subjekta na popis osoba, subjekata i tijela na koje bi trebalo primjenjivati zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih resursa. Nadalje, Rezolucijom VSUN-a je 22. siječnja 2013. dodane su četiri osobe i šest subjekata na popis osoba, subjekata i tijela na koje bi trebalo primjenjivati zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih resursa. Te bi subjekte i fizičke osobe trebalo uvrstiti u popis određen u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 329/2007.

               (4)

               Prilog V. Uredbi (EZ) br. 329/2007 navodi osobe, subjekte i tijela koja nisu navedena u Prilogu IV., a koja je, u skladu s točkama (b) i (c) članka 4. stavka 1. Zajedničkog stajališta 2006/795/ZVSP, Vijeće uvrstilo na popis. Vijeće je 18. veljače 2013. odlučilo da bi šest subjekata koje je UN uvrstio na popis i koji će biti uvršteni u Prilog IV. trebalo ukloniti iz Priloga V. Uredbi (EZ) br. 329/2007.

               (5)

               Priloge II., IV. i V. Uredbi (EZ) br. 329/2007 stoga bi trebalo izmijeniti na odgovarajući način.

               (6)

               Kako bi se osigurala učinkovitost mjera predviđenih ovom Uredbom, ova Uredba mora stupiti na snagu odmah,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Uredba (EZ) br. 329/2007 mijenja se kako slijedi:

               (1)

               Prilog II. zamjenjuje se tekstom Priloga I. ovoj Uredbi.

               (2)

               Prilog IV. mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

               (3)

               Prilog V. mijenja se u skladu s Prilogom III. ovoj Uredbi.

         Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 18. veljače 2013.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,

            voditelj službe za instrumente vanjske politike

      (1)  SL L 88, 29.3.2007., str. 1.
   PRILOG I.

         „PRILOG II.

            Internetske stranice za informacije o nadležnim tijelima iz članaka 5., 7., 8. 10. i 15. i adresa za slanje obavijesti Europskoj komisiji

         BELGIJA
         http://www.diplomatie.be/eusanctions
         BUGARSKA
         http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html
         ČEŠKA
         http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce
         DANSKA
         http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/
         NJEMAČKA
         http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html
         ESTONIJA
         http://www.vm.ee/est/kat_622/
         IRSKA
         http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519
         GRČKA
         http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html
         ŠPANJOLSKA
         http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx
         FRANCUSKA
         http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/
         ITALIJA
         http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm
         CIPAR
         http://www.mfa.gov.cy/sanctions
         LATVIJA
         http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539
         LITVA
         http://www.urm.lt/sanctions
         LUKSEMBURG
         http://www.mae.lu/sanctions
         MAĐARSKA
         http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/
         MALTA
         http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp
         NIZOZEMSKA
         www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties
         AUSTRIJA
         http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=
         POLJSKA
         http://www.msz.gov.pl
         PORTUGAL
         http://www.min-nestrangeiros.pt
         RUMUNJSKA
         http://www.mae.ro/node/1548
         SLOVENIJA
         http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/
         SLOVAČKA
         http://www.foreign.gov.sk
         FINSKA
         http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet
         ŠVEDSKA
         http://www.ud.se/sanktioner
         UJEDINJENA KRALJEVINA
         www.fco.gov.uk/competentauthorities

            Adresa za slanje obavijesti Europskoj komisiji

                     European Commission

                     Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

                     EEAS 02/309

                     B-1049 Brussels

                     Belgium

                     E-pošta: relex-sanctions@ec.europa.eu”

   PRILOG II.
   Prilog IV. Uredbi (EZ) br. 329/2007 mijenja se kako slijedi:

               (1)

               Sljedeći se unosi dodaju pod naslov „A. Fizičke osobe”:

                           (a)

                              „Paek Chang-Ho (alias (a) Pak Chang-Ho; (b) Paek Ch’ang-Ho). Položaj: viši dužnosnik i voditelj centra za nadzor satelita Korejskog odbora za svemirsku tehnologiju. Putovnica: 381 420 754 (izdana 7.12.2011., istječe 7.12.2016.). Datum rođenja: 18.6.1964. Mjesto rođenja: Kaesong, DNRK. Datum uvrštenja na popis: 22.1.2013.”

                           (b)

                              „Chang Myong-Chin (alias Jang Myong-Jin). Položaj: glavni ravnatelj postaje za lansiranje satelita Sohae. Godina rođenja: (a) 1966., b) 1965. Datum uvrštenja na popis: 22.1.2013.”

                           (c)

                              „Ra Ky’ong-Su. Položaj: službenik banke Tanchon Commercial Bank (TCB). Datum uvrštenja na popis: 22.1.2013.”

                           (d)

                              „Kim Kwang-il. Položaj: službenik banke Tanchon Commercial Bank (TCB). Datum uvrštenja na popis: 22.1.2013.”

               (2)

               Sljedeći se unosi dodaju pod naslov „B. Pravne osobe, subjekti i tijela”:

                           (a)

                              „Amroggang Development Banking Corporation (također poznato kao (a) AMROGGANG DEVELOPMENT BANK; (b) AMNOkKANG DEVELOPMENT BANK). Adresa: Tongan-dong, Pyongyang, DNRK. Datum uvrštenja na popis: 2.5.2012.”

                           (b)

                              „Green Pine Associated Corporation (također poznato kao (a) CHO’NGSONG UNITED TRADING COMPANY; (b) CHONGSONG YONHAP; (c) CH’O’NGSONG YO’NHAP; (d) CHOSUN CHAWO’N KAEBAL T’UJA HOESA; (e) JINDALLAE; (f) KU’MHAERYONG COMPANY LTD; (g) NATURAL RESOURCES DEVELOPMENT AND INVESTMENT CORPORATION; (h) SAEINGP’IL COMPANY). Adresa: (a) c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, Pyongyang, Sjeverna Koreja, (b) Nungrado, Pyongyang, DNRK. Datum uvrštenja na popis: 2.5.2012.”

                           (c)

                              „Korea Heungjin Trading Company (također poznato kao (a) HUNJIN TRADING CO.; (b) KOREA HENJIN TRADING CO.; (c) KOREA HENGJIN TRADING COMPANY). Adresa: Pyongyang, DNRK. Datum uvrštenja na popis: 2.5.2012.”

                           (d)

                              „Korean Committee for Space Technology (također poznat kao (a) DPRK Committee for Space Technology; (b) Department of Space Technology of the DPRK; (c) Committee for Space Technology; (d) KCST). Adresa: Pyongyang, DNRK. Datum uvrštenja na popis: 22.1.2013.”

                           (e)

                              „Bank of East Land (također poznata kao (a) Dongbang BANK; (b) TONGBANG U’NHAENG; (c) TONGBANG BANK). Adresa: P.O. Box 32, BEL Building, Jonseung-Dung, Moranbong District, Pyongyang, DNRK. Datum uvrštenja na popis: 22.1.2013.”

                           (f)

                              „Korea Kumryong Trading Corporation. Datum uvrštenja na popis: 22.1.2013.”

                           (g)

                              „Tosong Technology Trading Corporation. Adresa: Pyongyang, DNRK. Datum uvrštenja na popis: 22.1.2013.”

                           (h)

                              „Korea Ryonha Machinery Joint Venture Corporation (također poznato kao (a) CHOSUN YUNHA MACHINERY JOINT OPERATION COMPANY; (b) KOREA RYENHA MACHINERY J/V CORPORATION; (c) RYONHA MACHINERY JOINT VENTURE CORPORATION). Adresa: (a) Central District, Pyongyang, DNRK, (b) Mangungdae-gu, Pyongyang, DNRK, (c) Mangyongdae District, Pyongyang, DNRK. Datum uvrštenja na popis: 22.1.2013.”

                           (i)

                              „Leader (Hong Kong) International (također poznato kao Leader International Trading Limited). Adresa: Room 1610 Nan Fung Tower, 173 Des Voeux Road, Hong Kong. Datum uvrštenja na popis: 22.1.2013.”

         PRILOG III.
   Prilog V. Uredbi (EZ) br. 329/2007 mijenja se kako slijedi:

               (1)

               Brišu se sljedeći unosi pod naslovom „B. Pravne osobe, subjekti i tijela iz članka 6. stavka 2. točke (a)”:

                           Naziv
                           (i mogući aliasi)

                           Identifikacijski podaci

                           Razlozi

                           1.

                           Green Pine Associated Corporation
                           (alias: Chongsong Yonhap; Ch’o’ngsong Yo’nhap; Saengpil Associated Company; General Precious Metal Complex (GPM); Myong Dae Company; Twin Dragon Trading (TDT))

                           c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, Pyongyang/Nungrado, Pyongyang

                           Društvo Ch’o’ngsong Yo’nhap je identificirano za sankcije zbog izvoza oružja ili povezanog materijala iz Sjeverne Koreje. Društvo Green Pine je specijalizirano za proizvodnju pomorskih vojnih plovila i naoružanja, poput podmornica, vojnih brodova i sustava projektila i izvozilo je torpeda i tehničku pomoć iranskim trgovačkim društvima povezanima s obranom. Društvo Green Pine odgovorno je za oko pola oružja i povezanog materijala koji Sjeverna Koreja izvozi i preuzelo je mnoge aktivnosti KOMID-a nakon što ga je VSUN uvrstio na popis.

                           4.

                           Korea Heungjin Trading Company

                           Lokacija: Pyongyang

                           Subjekt sa sjedištem u Pyongyangu koji društvo Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) koristi za potrebe trgovanja (KOMID su Ujedinjeni narodui uvrstili na popis 24.4.2009.). Također se sumnja da Korea Heungjin Trading Company sudjeluje u opskrbi robe povezane s projektilima iranskoj grupaciji Shahid Hemmat Industrial Group.

                           8.

                           Korea Ryonha Machinery Joint Venture Corporation
                           (alias: Chosun Yunha Machinery Joint Operation Company; Korea Ryenha Machinery J/V Corporation; Ryonha Machinery Joint Venture Corporation)

                           Lokacija: Central District, Pyongyang; Mangungdae-gu, Pyongyang; Mangyongdae District, Pyongyang

                           Pod nadzorom društva Korea Ryonbong General Corporation (subjekt koji su Ujedinjeni narodi uvrstili na popis 24.4.2009.): obrambeni konglomerat specijaliziran za preuzimanje obrambenih industrija DNRK-a i potporu njegovoj prodaji proizvoda za vojne namjene.
                           Proizvodni pogoni društva Korea Ryonha Machinery Joint Venture Corporation su u posljednje vrijeme modernizirani i djelomično su namijenjeni obradi materijala potrebnih za nuklearnu proizvodnju.

                           15.

                           Tosong Technology Trading Corporation

                           Lokacija: Pyongyang

                           Pod nadzorom društva Korea Mining Development Corporation (KOMID) (subjekt koji su Ujedinjeni narodi uvrstili na popis 24.4.2009.): prvenstveno trgovac oružjem i glavni izvoznik robe i opreme povezane s balističkim projektilima i konvencionalnim oružjem.

               (2)

               Brišu se sljedeći unosi pod naslovom „D. Pravne osobe, subjekti i tijela iz članka 6. stavka 2. točke (b)”:

               Naziv
               (i mogući aliasi)

               Identifikacijski podaci

               Razlozi

               1.

               Amroggang Development Banking Corporation
               (alias: Amroggang Development Bank; Amnokkang Development Bank)

               Adresa: Tongan-dong, Pyongyang

               Subjekt u vlasništvu ili pod nadzorom banke Tanchon Commercial Bank (subjekt koji su Ujedinjeni narodi uvrstili na popis 24.4.2009.).
               Društvom Amroggang Development Banking Corporation, koje je osnovano 2006., upravljaju službenici banke Tanchon Commercial Bank koja ima ulogu u financiranju KOMID-ove (subjekt koji su Ujedinjeni narodi uvrstili na popis 24.4.2009.) prodaje balističkih projektila i također je uključen u transakcije balističkih projektila iz KOMID-a prema iranskoj grupaciji Shahid Hemmat Industrial Group (SHIG).

               2.

               Bank of East Land
               (alias: Dongbang Bank; Tongbang U’nhaeng; Tongbang Bank)

               Adresa: PO Box 32, BEL Building, Jonseung-Dung, Moranbong District, Pyongyang

               Sjevernokorejska financijska institucija koja omogućuje transakcije povezane s oružjem, i drugu podršku proizvođaču oružja i izvozniku Green Pine Associated Corporation (Green Pine) koji je uvršten na popis. Bank of East Land je aktivno surađivala s društvom Green Pine u prijenosu financijskih sredstava na način koji izbjegava sankcije.
               Banka Bank of East Land je 2007. i 2008. omogućila transakcije koje uključuju društvo Green Pine i iranske financijske institucije koje su uvrštene na popis, uključujući Bank Melli i Bank Sepah. Banka Bank of East Land također je omogućila financijske transakcije u korist oružanog programa sjevernokorejskoga Glavnog ureda za izviđanje (GUI).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/127 оd 27. siječnja 2015. o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015. u okviru carinskih kvota koje su Provedbenom uredbom (EU) br. 412/2014 otvorene za jaja, proizvode od jaja i albumin iz jaja podrijetlom iz Ukrajine

text:
               28.1.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 21/14

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/127
   оd 27. siječnja 2015.
   o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015. u okviru carinskih kvota koje su Provedbenom uredbom (EU) br. 412/2014 otvorene za jaja, proizvode od jaja i albumin iz jaja podrijetlom iz Ukrajine
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188. stavke 2. i 3.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 412/2014 (2) otvorene su godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda iz sektora jaja i albumina iz jaja podrijetlom iz Ukrajine.

               (2)

               Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. prosinca 2014. za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2015. manje su od raspoloživih količina. Stoga je potrebno odrediti količine za koje nisu podneseni zahtjevi i dodati ih količini utvrđenoj za sljedeće podrazdoblje kvote.

               (3)

               Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Količine za koje nisu podneseni zahtjevi za uvozne dozvole u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 412/2014, koje je potrebno dodati podrazdoblju od 1. travnja do 30. lipnja 2015., navedene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 27. siječnja 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 412/2014 od 23. travnja 2014. o otvaranju uvoznih carinskih kvota Unije za jaja, proizvode od jaja i albumine podrijetlom iz Ukrajine i upravljanju tim kvotama (SL L 121, 24.4.2014., str. 32.).

      PRILOG

                  Redni br.

                  Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količini raspoloživoj za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015.
                  (protuvrijednost jaja u ljusci u kg)

                  09.4275

                  375 000

                  09.4276

                  750 000