title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1432 оd 1. rujna 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (žice i žice u strukovima PSC) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  2.9.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 309/8

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1432
         оd 1. rujna 2021.
         o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (žice i žice u strukovima PSC) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

                     (1)

                     Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Uredbom Vijeća (EZ) br. 383/2009 (2), kako je izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 986/2012 (3), Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje („žice i žice u strukovima PSC”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”).

                     (2)

                     Mjere su uvedene u obliku stope pristojbe ad valorem od 46,2 %, uz izuzetak društva Kiswire Qingdao, Ltd (0 %) te društava Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd i Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd (oba 31,1 %).

                     (3)

                     Nakon prve revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/865 (4), kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1382 (5), zadržala mjere na snazi.

               1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

                     (4)

                     Nakon objave obavijesti o skorom isteku (6) antidampinških mjera na snazi za uvoz žica i žica u strukovima za prednaprezanje i naknadno naprezanje („žice i žice u strukovima PSC”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”) Komisija je primila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

                     (5)

                     Zahtjev je 28. veljače 2020. podnio European Stress Information Service („ESIS” ili „podnositelj zahtjeva”), koji predstavlja više od 25 % ukupne proizvodnje žica i žica u strukovima PSC u Uniji.

                     (6)

                     Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga i nastavka ili ponavljanja štete za industriju Unije.

                     (7)

                     Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe 4. lipnja 2020. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom žica i žica u strukovima PSC podrijetlom iz NRK-a. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (7) („Obavijest o pokretanju postupka”).

               1.3.   Zainteresirane strane

                     (8)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače u Uniji, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i kineska tijela te ih je pozvala na sudjelovanje.

                     (9)

                     Sve zainteresirane strane imale su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje revizije i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

               1.4.   Odabir uzorka

                     (10)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

               1.4.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

                     (11)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje i proizvodnje u Uniji koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu, osiguravajući pritom i zemljopisnu reprezentativnost. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 46 % procijenjene ukupne proizvodnje industrije Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da se očituju o privremenom uzorku, ali nije primila nikakve primjedbe. Stoga je privremeni uzorak potvrđen te se smatra reprezentativnim za industriju Unije.

               1.4.2.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika

                     (12)

                     Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz Kine i nepovezanih uvoznika iz Unije, od tih se strana zatražilo da se jave i dostave Komisiji podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Kine pri Uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati. Međutim, s obzirom na to da se nijedna od tih strana nije javila, nije bilo potrebno odabrati uzorak ni proizvođača izvoznika ni nepovezanih uvoznika. Budući da kineski proizvođači nisu surađivali, nalazi povezani s uvozom iz NRK-a utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

               1.5.   Upitnici i posjeti radi provjere

                     (13)

                     Komisija je poslala upitnike proizvođačima iz Unije u uzorku te vladi Kine („kineska vlada”). Isti upitnici te upitnici za uvoznike, korisnike i proizvođače izvoznike bili su dostupni i na internetu (8) na dan pokretanja postupka.

                     (14)

                     Komisija je primila odgovore na upitnik od triju proizvođača iz Unije u uzorku te od udruženja proizvođača iz Unije (ESIS).

                     (15)

                     Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele razne države članice, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja privremena utvrđivanja u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (9). Provela je provjere na daljinu sljedećih proizvođača iz Unije u uzorku:

                                 —

                                 D&D Drótáru Ipari és Kereskedelmi, Miskolc, Mađarska

                                 —

                                 Nedri Spanstaal BV, Venlo, Nizozemska

                                 —

                                 Global Special Steel Products SAU, Santander, Španjolska.

               1.6.   Daljnji postupak

                     (16)

                     Komisija je 5. srpnja 2021. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na objavu.

                     (17)

                     Podnositelj zahtjeva dostavio je primjedbe. Komisija je razmotrila primjedbe i uzela ih u obzir.

               1.7.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (18)

                     Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2019. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2016. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

               1.8.   Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije

                     (19)

                     Ovaj je predmet pokrenut 4. lipnja 2020., tj. tijekom prijelaznog razdoblja dogovorenog između Ujedinjene Kraljevine i EU-a, u kojem se na Ujedinjenu Kraljevinu i dalje primjenjivalo pravo Unije. To je razdoblje završilo 31. prosinca 2020. Stoga se od 1. siječnja 2021. društva i udruženja iz Ujedinjene Kraljevine više ne mogu smatrati zainteresiranim stranama u ovom postupku.

                     (20)

                     Komisija je 18. siječnja 2021. bilješkom u dokumentaciji predmeta pozvala subjekte iz Ujedinjene Kraljevine koji i dalje smatraju da su zainteresirane strane da joj se obrate. Nije se javilo nijedno društvo.

                     (21)

                     Kako bi se skup podataka prikupljenih od zainteresiranih strana uskladio s činjenicom da je prijelazno razdoblje završilo i da Ujedinjena Kraljevina više ne podliježe pravu Unije, dotične zainteresirane strane pozvane su da dostave revidirani odgovor na upitnik za EU s 27 država članica.

               2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETAN PROIZVOD

         2.1.   Proizvod iz postupka revizije

                     (22)

                     Proizvod koji je predmet ove revizije jest neprekrivena ili neprevučena žica od nelegiranog čelika, žica od nelegiranog čelika pocinčana ili prevučena cinkom i žica u strukovima od nelegiranog čelika, neovisno o tome je li prekrivena ili prevučena ili ne, s najviše 18 žica, s masenim udjelom ugljika 0,6 % ili više, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, trenutačno obuhvaćena KN oznakama ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 i ex 7312 10 69 (oznake TARIC 7217109010, 7217209010, 7312106191, 7312106591 i 7312106991) („proizvod iz postupka revizije”). Galvanizirane (ali neprevučene nikakvim drugim materijalom) žice u strukovima koje se sastoje od sedam žica kojima je promjer središnje žice 3 % ili manje veći od promjera bilo koje od šest preostalih žica, nisu obuhvaćene mjerama na snazi i nisu predmet ove revizije (10).

                     (23)

                     Proizvod iz postupka revizije uglavnom se rabi za armiranje betona u građevinskoj industriji, no upotrebljava se i u visećim elementima i ovješenim mostovima. Proizveden je od čeličnih žičanih šipki s visokim udjelom ugljika koje se čiste, izvlače, zagrijavaju i – u slučaju strukova – međusobno helikoidalno prepleću radi postizanja posebnih svojstava promjera, otpornosti i stabilnosti.

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (24)

                     Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

                                 —

                                 proizvod iz postupka revizije podrijetlom iz Kine,

                                 —

                                 proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Kine,

                                 —

                                 proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                     (25)

                     Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

               3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

         3.1.   Uvodne napomene

                     (26)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavio se uvoz proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a, iako na znatno nižim razinama nego u razdoblju početnog ispitnog postupka (tj. od siječnja 2007. do prosinca 2007.). Prema statističkim podacima Comexta (Eurostat), uvoz žica i žica u strukovima PSC iz NRK-a činio je manje od 0,1 % tržišta Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije, u usporedbi s tržišnim udjelom od 8,2 % tijekom početnog ispitnog postupka. Slično niska razina tržišnog udjela (manje od 0,1 %) zabilježena je tijekom prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera. U apsolutnom smislu, uvoz iz NRK-a drastično je pao s gotovo 86 918 tona tijekom početnog ispitnog postupka na 99 tona u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera i 86 tona u trenutačnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera.

                     (27)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., u ispitnom postupku nije surađivao nijedan izvoznik/proizvođač iz NRK-a. Stoga proizvođači izvoznici nisu dostavili odgovore na upitnik, uključujući bilo kakve podatke o izvoznim cijenama i troškovima, domaćim cijenama i troškovima, potrošnji ulaznih elemenata u proizvodnom postupku, režijskim troškovima proizvodnje, kapacitetu, proizvodnji, ulaganjima itd. Isto tako, kineska vlada i proizvođači izvoznici nisu reagirali na dokaze iz dokumentacije predmeta, među ostalim ni na „Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite” (11) („Izvješće”).

                     (28)

                     Komisija je stoga obavijestila tijela NRK-a da zbog nesuradnje može primijeniti članak 18. osnovne uredbe na nalaze o NRK-u. Komisija nije zaprimila nikakve primjedbe.

                     (29)

                     Shodno tomu, u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe, nalazi koji se odnose na vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga s obzirom na NRK temeljili su se na raspoloživim podacima, posebno na informacijama iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i iz podnesaka zainteresiranih strana, u kombinaciji s drugim izvorima informacija, kao što su trgovinski statistički podaci o uvozu i izvozu (Eurostat i GTA) i OECD (12) te neovisni izvori informacija o cijenama, vijesti, podataka, analiza i konferencija za industriju željeza i čelika kao što su publikacija Global Financials koju objavljuje Dun & Bradstreet (13) i Global Trade Alert (14).

               3.2.   Nastavak dampinškog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

         3.2.1.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

                     (30)

                     Budući da su dostatni dokazi raspoloživi u vrijeme pokretanja ispitnog postupka upućivali, u pogledu NRK-a, na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak s obzirom na NRK na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

                     (31)

                     Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i nije primljen nikakav podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe unutar utvrđenog roka.

                     (32)

                     U točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela i da je, prema informacijama koje su joj dostupne, moguća reprezentativna treća zemlja za NRK u ovom predmetu Indija. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe reprezentativna zemlja odabire se za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti. Komisija je nadalje navela da će ispitati druge moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe.

                     (33)

                     Komisija je 18. rujna 2020. bilješkom („prva bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U toj je bilješci navela popis svih faktora proizvodnje, kao što su sirovine, rad i energija, koji se mogu upotrijebiti u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena, odnosno referentnih vrijednosti, utvrdila moguće reprezentativne zemlje (i to Brazil, Maleziju i Tursku). Komisija je na prvu bilješku primila primjedbe podnositelja zahtjeva, koji je tvrdio da je Brazil znatno manje razvijen od NRK-a i da je zato prema tom kriteriju manje sličan nego Turska i Malezija. Isto tako, čini se da relevantni i nenarušeni državni podaci za Brazil o električnoj energiji, prirodnom plinu i vodi nisu lako dostupni. Nadalje, podnositelj zahtjeva naveo je da podaci dobiveni za žičane šipke iz baze GTA upućuju na oznaku 7213 10, dok je oznaka 7213 91 primjerenija. Komisija je potvrdila da oznaka HS 7213 91 odgovara faktoru proizvodnje žičanim šipkama te je iz baze GTA izdvojila podatke za tu oznaku HS. Prema tom novom izvatku podataka o uvozu, Komisijin prvotni odabir potencijalne reprezentativne zemlje i dalje je bio valjan. Međutim, podnositelj zahtjeva ostao je pri svojem stajalištu iz zahtjeva da je Indija prikladna reprezentativna zemlja, ali nije iznio nove argumente. Nijedna druga zemlja nije predložena kao odgovarajući kandidat.

                     (34)

                     Komisija je 21. prosinca 2020. drugom bilješkom („druga bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, s Turskom kao reprezentativnom zemljom. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit utvrditi na temelju raspoloživih informacija jednog proizvođača iz reprezentativne zemlje – društva Celik Halat Vetel Sanayii A.S. Nisu primljene primjedbe na drugu bilješku.

               3.2.2.   Uobičajena vrijednost

                     (35)

                     U nedavnim ispitnim postupcima u pogledu sektora čelika u NRK-u (15) Komisija je utvrdila da postoje znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, na temelju dostupnih dokaza, primjerena i primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

                     (36)

                     U tim ispitnim postupcima Komisija je utvrdila da postoji znatna vladina intervencija u NRK-u koja je dovela do narušavanja učinkovite raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (16). Konkretno, Komisija je zaključila da u sektoru čelika, koji je glavna sirovina za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije, ne samo da postoji znatan udio vlasništva kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe (17), nego i kineska vlada može utjecati na cijene i troškove zbog prisutnosti države u društvima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe (18). Komisija je utvrdila i da prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu. Uistinu, sustav planiranja u NRK-u općenito dovodi do toga da se resursi koncentriraju u sektorima koje je vlada odredila kao strateške ili u nekom drugom političkom smislu važne, umjesto da ih se raspodjeljuje u skladu s tržišnim silama (19). Usto je Komisija zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe, što dovodi do poremećaja osobito kada se omogućuje nastavak poslovanja nesolventnih društava te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u (20). Isto tako, Komisija je utvrdila poremećaje u troškovima plaća u sektoru čelika u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe (21), te poremećaje na financijskim tržištima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, posebno u pogledu pristupa kapitalu za korporativne subjekte u NRK-u (22).

                     (37)

                     Osim na Izvješće, u zahtjevu se upućivalo i na prakse koje utječu na troškove i cijene u sektoru žica i žica u strukovima PSC i sektoru čelika (čelične žičane šipke glavni su ulazni element u proizvodnji žica i žica u strukovima PSC):

                                 —

                                 od pet najvećih kineskih proizvođača čelika četiri su poduzeća u državnom vlasništvu i kao takva posluju pod vlasništvom, kontrolom i političkim nadzorom kineske vlade,

                                 —

                                 postoje znatni poremećaji na tržištu čelika, uključujući smjernice kao što su 13. petogodišnji plan za industriju čelika, Odluka br. 40 Državnog vijeća o proglašenju i provedbi „Privremenih odredaba o poticanju prilagodbe industrijske strukture” („Odluka br. 40”) i provedbeni katalog smjernica za prilagodbu industrijske strukture,

                                 —

                                 niz neovisnih studija potvrđuje postojanje poremećaja u sektoru čelika: Izvješće MMF-a za pojedinu zemlju br. 17/248, Narodna Republika Kina, Odabrana pitanja, dvije publikacije Europske gospodarske komore u Kini: China Manufacturing 2025 (Kineska proizvodnja do 2025.) i European Business in China Position Paper 2016/2017 (Dokument o stajalištu o europskim poduzećima u Kini za razdoblje 2016./2017.),

                                 —

                                 troškovi sirovina i energije u NRK-u nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije,

                                 —

                                 proizvođači žičanih šipki, koje su glavna sirovina za proizvodnju žica i žica u strukovima PSC, imaju koristi od povlaštenih zajmova jer se čak i proizvođači sa znatnim nepodmirenim i dugoročnim dugom mogu osloniti na središnju ili lokalnu vlast za pružanje financijske potpore kada je to potrebno.

                     (38)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 28., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporavala postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj pritužbe, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

                     (39)

                     Kao u prethodnim ispitnim postupcima koji su se odnosili na sektor čelika u NRK-u, Komisija je ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u, s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Ta analiza obuhvaćala je ispitivanje znatnih vladinih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, što je utvrđeno i prijašnjim ispitivanjima u tom smislu.

                     (40)

                     Konkretno, znatan dio sektora industrije čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji žica i žica u strukovima PSC, i dalje je u vlasništvu kineske vlade. Mnogi od najvećih proizvođača u vlasništvu su države. Neki su izričito navedeni u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje od 2016. do 2020.”. Na primjer, društvo Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. („Tisco”) u vlasništvu kineske države na svojim internetskim stranicama navodi da je „div u proizvodnji željeza i čelika”, koji se „razvio u izuzetan kompleks za proizvodnju željeza i čelika na veliko, koji je integriran s djelatnostima vađenja željeza, proizvodnje, prerade i isporuke željeza i čelika te trgovine njima” (23). Baosteel je još jedno veliko kinesko poduzeće u državnom vlasništvu koje se bavi proizvodnjom čelika te je dio nedavno konsolidiranog poduzeća China Baowu Steel Group Co. Ltd. (bivši Baosteel Group i Wuhan Iron & Steel) (24). Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, četiri od pet kineskih proizvođača čelika među 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika u državnom su vlasništvu (25). Istodobno, iako je deset najvećih proizvođača činilo samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje u 2016., kineska je vlada iste godine utvrdila cilj da do 2025. konsolidira 60–70 % proizvodnje željeza i čelika u približno deset velikih poduzeća (26). Tu je namjeru kineska vlada ponovila u travnju 2019. prilikom najave objavljivanja smjernica za konsolidaciju industrije čelika (27). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (28). Budući da kineski izvoznici žica i žica u strukovima PSC nisu surađivali, nije se mogao utvrditi točan omjer privatnih i državnih proizvođača žica i žica u strukovima PSC.

                     (41)

                     Što se tiče mogućnosti kineske vlade da utječe na cijene i troškove zbog prisutnosti države u društvima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe, zbog nesuradnje proizvođača žica i žica u strukovima PSC nije bilo moguće utvrditi postojanje osobnih veza između proizvođača proizvoda iz postupka revizije i KPK-a. Međutim, određeni broj proizvođača glavne sirovine za proizvodnju žica i žica u strukovima PSC, žičanih šipki, blisko je povezan s KPK-om, primjerice preko članova KPK-a među višim rukovodstvom ili članovima upravnog odbora. Na primjer, HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) i Shougang.

                     (42)

                     I javna i privatna poduzeća u sektoru žičanih šipki, glavnoj sirovini za proizvodnju žica i žica u strukovima PSC, podliježu političkom nadzoru i smjernicama. Sljedeći primjeri prikazuju prethodno navedeni trend sve veće razine intervencije kineske vlade u sektoru žičanih šipki. Mnogi proizvođači žičanih šipki na svojim internetskim stranicama izričito naglašavaju aktivnosti razvoja partije, imaju članove partije u upravi društva i ističu svoju pripadnost KPK-u. Ispitnim postupkom otkrivene su aktivnosti jačanja partije u nizu proizvođača žičanih šipki, uključujući HBIS Group (Hesteel), Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) i Shougang.

                     (43)

                     Nadalje, u sektoru žica i žica u strukovima PSC prisutne su politike kojima se diskriminira u korist domaćih proizvođača ili na drugi način utječe na tržište u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe.

                     (44)

                     Iako je industrija žica i žica u strukovima PSC specijalizirana, a tijekom ispitnog postupka nije bilo moguće potvrditi postojanje posebnih dokumenata o politikama kojima bi se usmjeravao njezin razvoj, ona ima koristi od vladina usmjeravanja i intervencija u vezi s glavnom sirovinom za proizvodnju žica i žica u strukovima PSC, tj. čelikom.

                     (45)

                     Kineska vlada industriju čelika smatra ključnom industrijom (29). To je potvrđeno u nizu planova, direktiva i drugih dokumenata koji se odnose na čelik, a izdani su na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, na primjer u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”, koji je bio na snazi u razdoblju ispitnog postupka. U tom se planu navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskog gospodarstva, nacionalni temelj” (30). Glavne zadaće i ciljevi iz tog plana obuhvaćaju sve aspekte razvoja te industrije (31). U 13. petogodišnjem planu za gospodarski i socijalni razvoj (32), primjenjivom tijekom RIP-a, predviđa se pružanje potpore poduzećima koja proizvode vrste proizvoda od čelika visoke klase (33). U prvom je planu i postizanje kvalitete, trajnosti i pouzdanosti proizvoda podupiranjem društava koja upotrebljavaju tehnologije povezane s proizvodnjom, preciznim valjanjem i poboljšanjem kvalitete čistog čelika (34). U „Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.)” (35) („Katalog”) čelik se navodi kao poticana industrija.

                     (46)

                     Kao što je vidljivo iz prethodno navedenih primjera koji se odnose na čelik, važnu sirovinu za proizvodnju žica i žica u strukovima PSC, kineska vlada dodatno usmjerava razvoj sektora žica i žica u strukovima PSC u skladu sa širokim rasponom političkih alata i direktiva te kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja sektora. Stoga industrija žica i žica u strukovima PSC ima koristi od vladinih smjernica i intervencija u pogledu glavnih sirovina za proizvodnju žica i žica u strukovima PSC, odnosno čelika.

                     (47)

                     Ukratko, kineska vlada poduzela je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju čelika, željeza i feroslitina kao glavnih sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji žica i žica u strukovima PSC. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

                     (48)

                     Ovim ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi dokazi da diskriminatorna primjena ili neodgovarajuća provedba zakona o stečaju i imovini u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) četvrtom alinejom osnovne uredbe u sektoru žica i žica u strukovima PSC iz uvodne izjave 36. ne bi utjecala na proizvođače proizvoda iz postupka revizije.

                     (49)

                     Na sektor žica i žica u strukovima PSC utječu i poremećaji u troškovima plaća u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 36. Ti poremećaji utječu na taj sektor i izravno (kada je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavnih ulaznih elemenata) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u (36)).

                     (50)

                     Nadalje, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji pokazuju da na sektor žica i žica u strukovima PSC ne utječe intervencija vlade u financijski sustav u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 36. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

                     (51)

                     Konačno, Komisija podsjeća da je za proizvodnju žica i žica u strukovima PSC potreban niz ulaznih elemenata. Kada proizvođači žica i žica u strukovima PSC kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

                     (52)

                     Stoga ne samo da domaće prodajne cijene žica i žica u strukovima PSC nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza faktora proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje.

                     (53)

                     Ni kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili.

                     (54)

                     Ukratko, raspoloživi dokazi pokazali su da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku.

               (a)   Reprezentativna zemlja
         (1)   Opće napomene

                     (55)

                     Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:

                                 —

                                 Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a— (37),

                                 —

                                 proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (38),

                                 —

                                 raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji;

                                 —

                                 ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to primjereno, daje zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

                     (56)

                     Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 33. i 34., Komisija je 18. rujna i 21. prosinca 2020. objavila dvije bilješke u dokumentaciji o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti i faktora proizvodnje („prva bilješka” i „druga bilješka”). Komisija je u drugoj bilješci obavijestila zainteresirane strane o zaključku da se Turska smatra odgovarajućom reprezentativnom zemljom u ovoj fazi ispitnog postupka.

               (2)   Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u

                     (57)

                     Komisija je u prvoj bilješci utvrdila da su Brazil, Malezija i Turska prema Svjetskoj banci zemlje sa sličnom razinom gospodarskog razvoja kao u NRK-u, tj. Svjetska banka ih je sve na temelju bruto nacionalnog dohotka svrstala u kategoriju zemalja s „visokim srednjim dohotkom”.

                     (58)

                     Nakon te bilješke nisu primljene nikakve primjedbe u pogledu stupnja gospodarskog razvoja.

               (3)   Proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u reprezentativnoj zemlji

                     (59)

                     Komisija je u prvoj bilješci navela da u Brazilu, Maleziji i Turskoj postoji proizvodnja proizvoda iz postupka revizije. Međutim, Malezija je isključena kao potencijalna reprezentativna zemlja jer je pronađen samo jedan proizvođač proizvoda iz postupka revizije, a posljednji dostupni financijski podaci tog proizvođača za 2018. pokazali su samo minimalnu dobit blizu pokrića.

               (4)   Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

                     (60)

                     Komisija je za prethodno razmatrane i navedene zemlje dodatno provjerila dostupnost javnih podataka, a posebno javnih financijskih podataka proizvođača proizvoda iz postupka revizije.

                     (61)

                     Komisija je tražila proizvođače žica i žica u strukovima PSC s javno dostupnim financijskim podacima koji bi se mogli upotrijebiti za utvrđivanje nenarušenih i razumnih iznosa troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti. Komisija je ograničila potragu na društva čiji su računi dobiti i gubitka za RIPR javno dostupni i koja su u tom razdoblju bila profitabilna. Stoga je druga bilješka obuhvaćala samo jedno društvo iz Brazila i jedno iz Turske.

                     (62)

                     Na temelju kvalitete i pojedinosti javno dostupnih financijskih podataka u Brazilu i Turskoj, a uzimajući u obzir i dostupnost referentnih vrijednosti za faktore proizvodnje, Komisija je smatrala da je Turska odgovarajuća reprezentativna zemlja. Tursko društvo Celik Halat Vetel Sanayii AS objavilo je svoje revidirane financijske izvještaje, iz kojih je vidljiv režijski trošak proizvodnje. Osim toga, iz financijskih izvještaja vidljivo je i da važan udio u prometu tog društva dolazi od prodaje proizvoda iz postupka revizije. Ta razina detalja nije dostupna za brazilsko društvo.

                     (63)

                     Komisija je pažljivo analizirala sve relevantne podatke koji su bili raspoloživi u dokumentaciji kako bi utvrdila faktore proizvodnje u Turskoj i zaključila je sljedeće:

                                 —

                                 Komisija je analizirala statističke podatke o uvozu žičanih šipki navedene u prvoj bilješci, kako je ažurirana drugom bilješkom, i zaključila da se u RIPR-u uvozila dovoljna količina žičanih šipki potrebna za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije,

                                 —

                                 energetska statistika (cijene električne energije i prirodnog plina) za RIPR bila je lako dostupna na internetskim stranicama Statističkog zavoda Turske (39),

                                 —

                                 statistički podaci o troškovima rada bili su dostupni na internetskim stranicama Statističkog zavoda Turske (40).

                     (64)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 34., Komisija je smatrala da su za odabrano tursko društvo (Celik Halat Vetel Sanayii AS) bili javno dostupni financijski izvještaji koji bi se mogli upotrijebiti kao zamjena za određivanje nenarušenog i razumnog iznosa troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti.

               (5)   Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

                     (65)

                     Budući da je na temelju tih elemenata utvrđeno da je Turska odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe.

               (6)   Zaključak o reprezentativnoj zemlji

                     (66)

                     Uzimajući u obzir prethodnu analizu, Turska je ispunila sve kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe i stoga ga se može smatrati primjerenom reprezentativnom zemljom. Konkretno, u Turskoj se odvijala dostatna proizvodnja proizvoda iz postupka revizije i dostupan je cjelovit skup podataka za sve faktore proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit.

               (b)   Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

                     (67)

                     Komisija je u drugoj bilješci navela da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka GTA kako bi utvrdila nenarušeni trošak žičanih šipki u reprezentativnoj zemlji.

                     (68)

                     Komisija je nadalje navela da će se statistički podaci ILO-a upotrijebiti za utvrđivanje nenarušenih troškova rada u reprezentativnoj zemlji, dok će se državni statistički podaci, kako se navodi u uvodnoj izjavi 63., upotrijebiti za utvrđivanje nenarušenih troškova energije. Međutim, Komisija je u konačnici za svoj izračun upotrijebila nacionalne statističke podatke o troškovima rada u Turskoj jer se pokazalo da su detaljniji.

                     (69)

                     Komisija je u izračun uključila vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi obuhvatila troškove koji nisu uključeni u navedene faktore proizvodnje. Kako bi utvrdila taj iznos, upotrijebila je financijske podatke koje su dostavili proizvođači iz Unije koji surađuju, navedeni u uvodnoj izjavi 15. Metodologija je propisno objašnjena u odjeljku 3.2.2. točki (e).

                     (70)

                     Konačno, kako je navedeno u drugoj bilješci, Komisija je za utvrđivanje troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti upotrijebila financijske podatke odabranog turskog društva navedenog u uvodnoj izjavi 64.

               (c)   Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

                     (71)

                     Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika u postupku revizije Komisija se morala osloniti na industriju Unije kako bi utvrdila faktore proizvodnje koji se upotrebljavaju u proizvodnji žica i žica u strukovima PSC. Na temelju podataka prikupljenih od kineskih društava tijekom početnog ispitnog postupka i informacija dostupnih na internetskim stranicama kineskih proizvođača žica i žica u strukovima PSC, čini se da su njihov proizvodni postupak i materijali koje koriste slični onima koje upotrebljava industrija Unije.

                     (72)

                     Budući da nije bilo suradnje, Komisija je referentnu vrijednost temeljila na najdetaljnijim tarifnim oznakama za faktor proizvodnje žičane šipke u okviru turskih tarifnih oznaka prema bazi GTA.

                     (73)

                     Uzimajući u obzir sve podatke koje je dostavila industrija Unije i izostanak primjedbi proizvođača izvoznika na dvije bilješke o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti u pogledu faktora proizvodnje, utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i tarifne oznake, prema potrebi:

                        Tablica 1.

                        Faktori proizvodnje žica i žica u strukovima PSC

                                    Faktor proizvodnje

                                    Turska tarifna oznaka

                                    Izvor podataka

                                    Nenarušena jedinična vrijednost

                                    Sirovine

                                 Žičane šipke

                                 7213.91.410013, 7213.91.490013, 7213.91.701013, 7213.917090, 7213.9190

                                 GTA

                                 519,585 EUR/t

                                    Rad

                                 Plaće radne snage u proizvodnom sektoru, NACE C.25

                                 [nije primjenjivo]

                                 TÜİK - Veri Portalı (tuik.gov.tr)

                                 5,713 EUR/h

                                    Energija

                                 Skupina potrošača električne energije 2 000 –20 000  MWh godišnje

                                 [nije primjenjivo]

                                 Turski zavod za statistiku

                                 0,073 EUR/kWh

               (1)   Sirovine

                     (74)

                     Kako bi utvrdila nenarušene cijene materijala dostavljenog do vrata tvornice proizvođača, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom i s obzirom na to da nije bilo proizvođača koji surađuju u NRK-u, Komisija je upotrijebila uvozne cijene u reprezentativnoj zemlji za svaki materijal koji se koristi u proizvodnji žica i žica u strukovima PSC.

                     (75)

                     Za sve sirovine Komisija se oslanjala na uvozne cijene u reprezentativnoj zemlji. Ta je uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja, osim NRK-a. Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je u uvodnoj izjavi 54. zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza koji potvrđuju da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene.

                     (76)

                     Isključeni su i obujmi uvoza u reprezentativnu zemlju iz zemalja koje nisu članice WTO-a, a koje su navedene u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (41). U članku 2. stavku 7. osnovne uredbe navodi se da se domaće cijene u tim zemljama ne mogu upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti. To isključenje nije imalo znatan učinak jer je preostali uvoz i dalje činio više od 95 % ukupnog obujma uvoza u reprezentativnu zemlju.

                     (77)

                     Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača izvoznika, kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe, Komisija je primijenila uvoznu pristojbu reprezentativne zemlje na odgovarajućim razinama, ovisno o zemlji podrijetla uvezenih materijala.

               (2)   Rad

                     (78)

                     Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove rada, Komisija je upotrijebila javno dostupne turske nacionalne statističke podatke koji uključuju poreze i pristojbe poslodavca.

               (3)   Električna energija

                     (79)

                     Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za električnu energiju, Komisija je upotrijebila cijene električne energije po skupinama potrošača u tom sektoru, objavljene na stranicama turskog nacionalnog ureda za statistiku.

               (d)   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi i dobit

                     (80)

                     Nastavno na čimbenike proizvodnje sažete u uvodnoj izjavi 73., izračunani su režijski troškovi proizvodnje, tj. ostali izravni troškovi proizvodnje i potrošne robe, amortizacija i drugi režijski troškovi proizvodnje. S obzirom na nesuradnju kineskih proizvođača, izračun tih režijskih troškova proizvodnje temeljio se na omjeru režijskih troškova proizvodnje podijeljenih s izravnim troškovima proizvodnje koje je prijavila industrija Unije, odnosno 7,87 %. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje.

                     (81)

                     Komisija je za troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit upotrijebila financijske podatke turskog proizvođača Celik Halat Vetel Sanayii AS kako su objavljeni u publikaciji Global Financials koju objavljuje Dun & Bradstreet. Javno dostupna revidirana računovodstvena dokumentacija tog društva stavljena je na raspolaganje zainteresiranim stranama kao dodatak drugoj bilješci.

               (e)   Izračun uobičajene vrijednosti

                     (82)

                     Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

                     (83)

                     Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Budući da proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija se oslonila na informacije industrije Unije o potrošnji svakog faktora proizvodnje (sirovine, rad i energija) za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Ti su obujmi potrošnje pomnoženi s nenarušenim jediničnim troškovima utvrđenima u Turskoj, kako je opisano u prethodnom odjeljku (d).

                     (84)

                     Drugo, kako bi dobila nenarušene troškove proizvodnje Komisija je na nenarušene troškove proizvodnje dodala postotak režijskih troškova proizvodnje, utvrđenih kako je opisano u uvodnoj izjavi 80.

                     (85)

                     Konačno, osim troškova proizvodnje koji su utvrđeni kako je opisano u uvodnoj izjavi 84., Komisija je primijenila troškove prodaje te administrativne i opće troškove i dobit u reprezentativnoj zemlji utvrđene kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 81. Troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi izraženi kao postotak izravnih troškova i primijenjeni na nenarušene troškove proizvodnje iznosili su 11,62 %, a dobit izražena kao postotak izravnih troškova i primijenjena na nenarušene troškove proizvodnje iznosila je 9,39 %.

                     (86)

                     Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost na temelju cijena franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Zbog činjenice da nijedan proizvođač izvoznik nije surađivao uobičajena vrijednost utvrđena je na razini cijele zemlje.

               (f)   Izvozna cijena

                     (87)

                     Budući da je predmetni obujam uvoza bio vrlo ograničen (86 tona u RIPR-u) i činio je samo 0,34 % ukupnog uvoza Unije i 0,02 % udjela na tržištu Unije, te zbog nesuradnje proizvođača izvoznika, smatralo se da su izvozne cijene u Uniju nereprezentativne. Stoga Komisija nije mogla donijeti nikakav smisleni zaključak o tome je li se damping nastavio tijekom RIPR-a.

               3.3.   Vjerojatnost ponavljanja dampinga ako se dopusti istek mjera

                     (88)

                     Komisija je dodatno ispitala vjerojatnost ponavljanja dampinga ako se dopusti istek mjera, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: odnos između kineskih izvoznih cijena u treće zemlje i uobičajene vrijednosti izračunane za Kinu, proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u, dostupnost drugih tržišta i privlačnost tržišta Unije.

               (a)   Izvoz u treće zemlje

                     (89)

                     Na temelju statističkih podataka o uvozu iz baze podataka GTA Komisija je utvrdila dva najveća uvoznika žica i žica u strukovima PSC iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije: Filipini i Južna Koreja. Obujam izvoza na ta dva tržišta čini 39 % potrošnje u EU-u. Budući da je Komisija zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u ovom predmetu, izračunana uobičajena vrijednost za Kinu, kako je utvrđena u odjeljku 3.2.2., upotrijebljena je kao zamjenska vrijednost za usporedbu s kineskim izvoznim cijenama žica i žica u strukovima PSC na ta glavna tržišta. Ta usporedba pokazala je da su se žice i žice u strukovima PSC izvozile u treće zemlje po cijenama koje su u prosjeku 35 % niže od uobičajene vrijednosti izračunane za Kinu, koja je utvrđena u iznosu od 756 EUR/tona.

               (b)   Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u

                     (90)

                     S obzirom na nesuradnju kineske vlade i kineskih proizvođača, proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka, a posebno informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

                     (91)

                     Prema podnositelju zahtjeva proizvodni kapacitet u NRK-u znatno premašuje postojeći obujam proizvodnje i unutarnju potražnju na kineskom tržištu. Podaci navedeni u uvodnim izjavama 92. i 93. odnose se na ukupnu proizvodnju žica i žica u strukovima PSC.

                     (92)

                     Prema podacima navedenima u zahtjevu, proizvodnja žica i žica u strukovima PSC u NRK-u iznosila je 3,6 milijuna tona tijekom RIPR-a. Rast kineske potražnje znatno se usporio posljednjih godina i pokazuje prosječni rast od oko 2 % s velikim fluktuacijama i negativnim rastom 2015. i 2018. Prosječni rast niži je od povećanja proizvodnje u istom razdoblju. Tijekom RIPR-a kineska potražnja iznosila je [3,3–3,4 milijuna tona].

                     (93)

                     Prema podnositelju zahtjeva, neiskorišteni proizvodni kapacitet za proizvod iz postupka revizije u NRK-u iznosi približno 2 milijuna tona. Podnositelj zahtjeva izračunao je neiskorišteni proizvodni kapacitet na temelju razvoja proizvodnje i kapaciteta izračunanog na temelju posljednje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u istom postupku (42). Podnositelj zahtjeva dodatno je objasnio da su se u razmatranom razdoblju kineski proizvođači žica i žica u strukovima PSC znatno proširili i nastavili povećavati svoj proizvodni kapacitet, što je vidljivo iz kineskog indeksa proizvodnje navedenog u povjerljivoj studiji.

                     (94)

                     Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da kineski proizvođači izvoznici imaju znatne neiskorištene kapacitete koji bi se, ako se dopusti istek mjera, mogli upotrijebiti za proizvodnju žica i žica u strukovima PSC za izvoz u Uniju.

               (c)   Dostupnost drugih tržišta

                     (95)

                     Na snazi je širok spektar mjera trgovinske zaštite i drugih ograničenja uvoza protiv izvoza žica i žica u strukovima PSC podrijetlom iz NRK-a. Npr., prema organizaciji Global Trade Alert, antidampinške mjere primjenjuju se u Brazilu, Kanadi, Kineskom Taipeiju, Kolumbiji, Meksiku, Južnoj Africi, Turskoj, Ukrajini, Ujedinjenoj Kraljevini i SAD-u, antisubvencijske mjere primjenjuju se u Kineskom Taipeiju i SAD-u, a zaštitne mjere primjenjuju se u Čileu i Ujedinjenoj Kraljevini. Te mjere kineskim proizvođačima ograničavaju pristup na navedena tržišta, ali i potvrđuju daljnje postojanje nepoštene trgovačke prakse kineskih proizvođača žica i žica u strukovima PSC.

                     (96)

                     Stoga je Komisija zaključila da bi u slučaju stavljanja trenutačnih mjera izvan snage kineski proizvođači izvoznici vjerojatno preusmjerili izvoz prema Uniji po dampinškim cijenama.

               (d)   Privlačnost tržišta Unije

                     (97)

                     Prema podacima iz baze podataka GTA, kineski proizvođači izvoznici izvozili su na svoja glavna treća tržišta (Južnu Koreju i Filipine) po cijenama koje su bile 20 % niže u odnosu na prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije na tržištu Unije (vidjeti uvodnu izjavu 116.). Uzimajući u obzir tu razliku u razinama cijena navedenu u uvodnoj izjavi 158., kao i činjenicu da je pristup različitim drugim tržištima ograničen mjerama trgovinske zaštite kako je navedeno u uvodnoj izjavi 95., izvoz u Uniju i dalje je vrlo privlačan kineskim izvoznicima.

                     (98)

                     Tržište Unije privlačno je kineskim proizvođačima i s obzirom na njegovu veličinu, s ukupnom potrošnjom od 538 344 tona.

               (e)   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

                     (99)

                     S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da će, bez obzira na to je li došlo do dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, vjerojatno doći do ponavljanja kineskog dampinškog izvoza u Uniju u slučaju isteka mjera.

               3.4.   Opći zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga

                     (100)

                     Iako ispitni postupak nije pokazao da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama tijekom RIPR-a, nije moguće zaključiti da se nepoštene prakse određivanja cijena kineskih proizvođača žica i žica u strukovima PSC neće ponoviti ako mjere isteknu.

                     (101)

                     Ako se uzmu u obzir znatni obujmi izvoza u Južnu Koreju i Filipine (211 000 tona u usporedbi sa samo 86 tona izvezenih u Uniju), cijene tog izvoza u treće zemlje smatraju se reprezentativnima za utvrđivanje potencijalnog dampinga. Trajnu nepoštenu praksu određivanja cijena potvrđuje i više mjera trgovinske zaštite koje su na snazi protiv kineskog izvoza žica i žica u strukovima PSC u druge zemlje.

                     (102)

                     Osim toga, Komisija je pronašla druge pokazatelje vjerojatnog ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera.

                     (103)

                     Neiskorišteni kapacitet u NRK-u vrlo je velik i ukupnu potrošnju u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije premašuje više od triput.

                     (104)

                     Konačno, privlačnost tržišta Unije u pogledu veličine i cijena te činjenica da su druga tržišta i dalje zatvorena zbog mjera trgovinske zaštite upućuju na to da je vjerojatno da bi kineski izvoz bio (pre)usmjeren na tržište Unije dopusti li se istek mjera.

                     (105)

                     Stoga je Komisija zaključila da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga ako se mjere ne produže.

               4.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

         4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                     (106)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod proizvodilo osamnaest proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

               4.2.   Potrošnja u Uniji

                     (107)

                     Komisija je odredila potrošnju u Uniji zbrajanjem količine prodaje industrije Unije na tržištu Unije i obujma uvoza iz Kine i ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata na razini oznake TARIC (integrirana tarifa Europske unije).

                     (108)

                     Na temelju toga potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 2.

                        Potrošnja u Uniji

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 RIPR

                                 Potrošnja u Uniji (u tonama)

                                 532 996

                                 560 601

                                 568 200

                                 538 344

                                    Indeks (2016. = 100 %)

                                    100

                                    105

                                    107

                                    101

                                    Izvor: provjereni podaci proizvođača iz Unije u uzorku i podaci industrije Unije, Eurostat (TARIC)

                     (109)

                     Potražnja za žicama i žicama u strukovima PSC prvenstveno je posljedica aktivnosti u građevinskom sektoru (glavna primjena proizvoda iz postupka revizije). Stoga razvoj potražnje za proizvodom iz postupka revizije odražava opći trend u građevinskom sektoru.

                     (110)

                     Nakon određenog oporavka građevinskog sektora u Europi potrošnja Unije povećala se 2018. za oko 7 % u odnosu na 2016. (43) Nakon tog povećanja potrošnje uslijedio je pad od 6 postotnih bodova (44) tijekom RIPR-a (također zbog pada potražnje povezane s izgradnjom vjetroturbinskih stupova u Njemačkoj (45), koja čini velik dio potrošnje žica i žica u strukovima PSC u Uniji), što je dovelo do manjeg povećanja potrošnje u Uniji od 1 % tijekom razmatranog razdoblja.

                     (111)

                     Napominje se da su se građevinske aktivnosti u Uniji 2020. dodatno smanjile za 7,8 % u usporedbi s RIPR-om, a oporavak sektora na razine RIPR-a predviđen je tek 2022. (s predviđenim rastom od 4,1 % u 2021. i 3,4 % u 2022.) (46).

               4.3.   Uvoz iz Kine

         4.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz Kine

            Tablica 3.

            Obujam uvoza i tržišni udio iz Kine

                     2016.

                     2017.

                     2018.

                     Razdoblje ispitnog postupka revizije

                     Obujam uvoza (u tonama)

                     111

                     109

                     78

                     86

                     Indeks obujma uvoza (2016. = 100)

                     100

                     99

                     71

                     78

                     Tržišni udio

                     0,02 %

                     0,02 %

                     0,01 %

                     0,02 %

                        Izvor: Eurostat (razina oznake TARIC)

                     (112)

                     Uvođenje mjera i njihovo kasnije produženje u osnovi su zaustavili tok uvoza žica i žica u strukovima PSC iz Kine. Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza iz Kine bio je malen te se kretao između 78 i 111 tona, što čini 0,01–0,02 % tržišnog udjela u Uniji. Za usporedbu, kineski uvoz dosegnuo je 86 918 tona (8 % tržišta Unije) tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (2007.), a već se 2010. smanjio na 1 % tržišta Unije.

               4.3.2.   Cijene uvoza iz Kine

                     (113)

                     Na temelju male količine prodaje proizvoda iz postupka revizije iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije se mogao donijeti bitan zaključak.

                     (114)

                     Vjerojatna izvozna cijena stoga je utvrđena na temelju izvoza žica i žica u strukovima PSC iz Kine u određene treće zemlje (vidjeti uvodnu izjavu 97.).

                     (115)

                     Konkretnije, uspoređene su cijene istovjetnog proizvoda koji proizvodi i prodaje industrija Unije i cijene žica i žica u strukovima PSC koje se proizvode u Kini i prodaju određenim trećim zemljama (Južnoj Koreji i Filipinima), prilagođene cijeni CIF na granici Unije.

                     (116)

                     Usporedba cijena pokazala je znatnu vjerojatnu maržu sniženja cijena od 20,3 %.

               4.4   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

                     (117)

                     Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja razvijali su se kako slijedi:

                        Tablica 4.

                        Obujam uvoza i tržišni udio ostalih trećih zemalja

                                 Zemlja

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka revizije

                                 Ukupno treće zemlje osim Kine

                                 Uvoz (u tonama)

                                 30 460

                                 25 937

                                 31 064

                                 25 500

                                 Indeks

                                 100

                                 85

                                 102

                                 84

                                 Tržišni udio

                                 5,7 %

                                 4,6 %

                                 5,5 %

                                 4,7 %

                                 Cijena (EUR/tona)

                                 649

                                 770

                                 872

                                 836

                                 Indeks (2016. = 100)

                                 100

                                 119

                                 134

                                 129

                                 Tajland

                                 Uvoz (u tonama)

                                 3 965

                                 5 174

                                 9 972

                                 11 337

                                 Tržišni udio

                                 0,7 %

                                 0,9 %

                                 1,8 %

                                 2,1 %

                                 Cijena (EUR/tona)

                                 607

                                 700

                                 859

                                 759

                                 Rusija

                                 Uvoz (u tonama)

                                 11 292

                                 13 875

                                 8 861

                                 4 875

                                 Tržišni udio

                                 2,1 %

                                 2,5 %

                                 1,6 %

                                 0,9 %

                                 Cijena (EUR/tona)

                                 589

                                 717

                                 814

                                 746

                                 Južna Koreja

                                 Uvoz (u tonama)

                                 12 600

                                 2 457

                                 3 942

                                 3 968

                                 Tržišni udio

                                 2,4 %

                                 0,4 %

                                 0,7 %

                                 0,7 %

                                 Cijena (EUR/tona)

                                 608

                                 835

                                 896

                                 905

                                 Ostale treće zemlje (osim Kine, Tajlanda, Južne Koreje i Rusije)

                                 Uvoz (u tonama)

                                 2 602

                                 4 431

                                 8 290

                                 5 320

                                 Tržišni udio

                                 0,5 %

                                 0,8 %

                                 1,5 %

                                 1,0 %

                                 Cijena (EUR/tona)

                                 1 171

                                 985

                                 939

                                 1 030

                                    Izvor: Eurostat (razina oznake TARIC)

                     (118)

                     Na temelju Eurostatovih podataka na razini TARIC, uvoz iz ostalih trećih zemalja iznosio je ukupno 25 500 tona tijekom RIPR-a. Tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz trećih zemalja (bez NRK) imao je relativno stabilan tržišni udio od 4,6 do 5,7 %. U cijelom razmatranom razdoblju uvoz iz Tajlanda i Rusije činio je više od 50 % ukupnog uvoza. Ostale zemlje izvoznice s nezanemarivim količinama uvoza u Uniju uključivale su Ukrajinu, Tursku i Južnu Koreju.

                     (119)

                     Ponderirana prosječna cijena uvoza iz trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja bila je u prosjeku 5,2 % viša od prosječne cijene proizvođača iz Unije u uzorku (vidjeti tablicu 8.), čime se vjerojatno može objasniti stabilnost tržišnog udjela uvoza.

               4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

         4.5.1.   Opće napomene

                     (120)

                     U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                     (121)

                     Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka koje je dostavilo udruženje industrije Unije (ESIS) i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

                     (122)

                     Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

                     (123)

                     Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

               4.5.2.   Makroekonomski pokazatelji

         4.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (124)

                     Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 5.

                        Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta proizvođača iz Unije

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka revizije

                                 Obujam proizvodnje (u tonama)

                                 640 180

                                 687 215

                                 678 242

                                 658 922

                                 Indeks (2016. = 100)

                                 100

                                 107

                                 106

                                 103

                                 Proizvodni kapacitet (u tonama)

                                 838 776

                                 850 085

                                 866 952

                                 946 481

                                 Indeks (2016. = 100)

                                 100

                                 101

                                 103

                                 113

                                 Iskorištenost kapaciteta

                                 76 %

                                 81 %

                                 78 %

                                 70 %

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

                     (125)

                     Proizvodnja u Uniji povećala se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja i uglavnom slijedila kretanje potrošnje proizvoda iz postupka revizije na tržištu Unije (tj. povećanje od 5 do 7 % u razdoblju 2017.–2018., nakon čega je uslijedio pad u RIPR-u).

                     (126)

                     Proizvodni kapacitet povećao se u RIPR-u za 10 % u odnosu na 2018. (ukupno za 13 % tijekom razmatranog razdoblja) zbog ulaganja više proizvođača iz Unije (uključujući u nove proizvodne linije), na temelju kretanja potražnje u razdoblju 2017.–2018., kada je građevinski sektor bio u porastu.

                     (127)

                     Promjene u navedenim pokazateljima (tj. povećanje proizvodnog kapaciteta koje je bilo brže od stvarne proizvodnje) dovele su do pada razina iskorištenosti kapaciteta. Iako su i dalje održive, razine iskorištenosti smanjile su se sa 76 % na 70 % tijekom razmatranog razdoblja.

               4.5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

                     (128)

                     Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 6.

                        Obujam prodaje i tržišni udio proizvođača iz Unije

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka revizije

                                 Obujam prodaje u Uniji (u tonama)

                                 500 026

                                 532 455

                                 534 957

                                 510 857

                                 Indeks (2016. = 100)

                                 100

                                 106

                                 107

                                 102

                                 Tržišni udio

                                 94 %

                                 95 %

                                 94 %

                                 95 %

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

                     (129)

                     Obujam prodaje istovjetnog proizvoda industrije Unije povećao se za 2 % tijekom razmatranog razdoblja u skladu s razvojem potrošnje u Uniji.

                     (130)

                     Tržišni udio industrije Unije ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja.

               4.5.2.3.   Rast

                     (131)

                     Između 2016. i RIPR-a potrošnja u Uniji povećala se za 1 %. Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 2 %, što je značilo blago povećanje tržišnog udjela (95 %) tijekom RIPR-a, za 1 % u odnosu na 2016.

               4.5.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

                     (132)

                     Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 7.

                        Zaposlenost i produktivnost proizvođača iz Unije

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka revizije

                                 Broj zaposlenika

                                 957

                                 983

                                 1 040

                                 1 053

                                 Indeks (2016. = 100)

                                 100

                                 103

                                 109

                                 110

                                 Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                                 669

                                 699

                                 652

                                 626

                                 Indeks (2016. = 100)

                                 100

                                 104

                                 98

                                 94

                                    Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

                     (133)

                     Zaposlenost u industriji Unije u razmatranom razdoblju povećala se za 10 %. Zbog sporijeg povećanja proizvodnje tijekom tog razdoblja produktivnost se smanjila za 6 % u istom razdoblju.

               4.5.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

                     (134)

                     Kako je navedeno u zaključku uvodne izjave 87., kineska izvozna prodaja u Uniju nije se smatrala reprezentativnom u pogledu cijena i količina. Stoga se tijekom tog razdoblja nije mogao utvrditi damping na tržištu Unije.

                     (135)

                     Oslobođena pritiska dampinškog uvoza iz Kine, industrija Unije uspjela je prevladati izazove koje predstavljaju fluktuacije potražnje i rastuće cijene žičanih šipki, glavne sirovine za žice i žice u strukovima PSC. Međutim, industrija je i dalje u osjetljivom položaju, što dokazuju razine dobiti oko praga isplativosti i velika nestabilnost potražnje.

               4.5.3.   Mikroekonomski pokazatelji

         4.5.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                     (136)

                     Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji i jedinični trošak u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi:

                        Tablica 8.

                        Prosječne prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka revizije

                                 Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)

                                 639

                                 715

                                 868

                                 752

                                 Indeks (2016. = 100)

                                 100

                                 112

                                 136

                                 118

                                 Jedinični trošak proizvodnje
                                 (EUR/tona)

                                 676

                                 746

                                 860

                                 803

                                 Indeks (2016. = 100)

                                 100

                                 110

                                 127

                                 119

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

                     (137)

                     Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji povećala se za 18 % tijekom razmatranog razdoblja, uz privremeno povećanje cijena od 36 % u 2018. u odnosu na 2016.

                     (138)

                     Kretanje prodajnih cijena u osnovi je odražavalo povećanje troška proizvodnje, prvenstveno troškova žičanih šipki, glavne sirovine u proizvodnji žica i žica u strukovima PSC. Blagi preokret tog trenda 2019. odraz je pritiska na cijene koji je posljedica kombiniranog učinka pada potrošnje u Uniji.

               4.5.3.2.   Troškovi rada

                     (139)

                     Prosječni troškovi rada u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 9.

                        Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka revizije

                                 Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/zaposlenik)

                                 39 592

                                 40 377

                                 41 721

                                 42 371

                                 Indeks (2016. = 100)

                                 100

                                 102

                                 105

                                 107

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

                     (140)

                     Prosječan trošak rada po zaposleniku u razmatranom se razdoblju povećao za 7 %.

               4.5.3.3.   Zalihe

                     (141)

                     Razine zaliha u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 10.

                        Zalihe

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka revizije

                                 Završne zalihe (u tonama)

                                 8 871

                                 10 597

                                 9 827

                                 9 096

                                 Indeks (2016. = 100)

                                 100

                                 119

                                 111

                                 103

                                 Završne zalihe kao postotak proizvodnje

                                 3,0 %

                                 3,7 %

                                 3,5 %

                                 3,1 %

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

                     (142)

                     Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku ostala je stabilna tijekom razmatranog razdoblja, uz umjereno povećanje od 3 %. Tijekom RIPR-a razina zaliha činila je približno 3 % njihove proizvodnje. Prethodno navedeno upućuje na vrlo uravnotežen omjer između prodaje i proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku.

               4.5.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (143)

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 11.

                        Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                                 2016.

                                 2017.

                                 2018.

                                 Razdoblje ispitnog postupka revizije

                                 Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                 2 %

                                 1 %

                                 6 %

                                 –1 %

                                 Novčani tok (EUR)

                                 8 026 311

                                 2 095 475

                                 14 174 734

                                 6 744 880

                                 Indeks (2016. = 100)

                                 100

                                 26

                                 177

                                 84

                                 Ulaganja (EUR)

                                 1 070 047

                                 3 374 137

                                 3 419 199

                                 4 322 493

                                 Indeks (2016. = 100)

                                 100

                                 315

                                 320

                                 404

                                 Povrat ulaganja

                                 9 %

                                 6 %

                                 37 %

                                 –9 %

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

                     (144)

                     Komisija je profitabilnost industrije Unije utvrdila tako što je neto dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji izrazila kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost je općenito bila niska te se tijekom razmatranog razdoblja kretala oko praga isplativosti, osim 2018. Točnije, profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku poboljšala se tijekom razmatranog razdoblja do 2018. s 2 % na 6 %, kada je velika potražnja proizašla iz rasta tržišta u građevinskom sektoru Unije bila povezana s mogućnošću proizvođača žica i žica u strukovima PSC u Uniji da prenesu povećanja troškova žičanih šipki na kupce. Profitabilnost je zatim tijekom RIPR-a pala malo ispod praga isplativosti. Negativna profitabilnost i pad prodajnih cijena 2019. posljedica su manje potražnje od očekivane i visokih cijena žičanih šipki te godine.

                     (145)

                     Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da financira svoje aktivnosti. Neto novčani tok ostao je pozitivan tijekom cijelog razmatranog razdoblja, a u drugoj polovini razdoblja zabilježen je isti trend kao za profitabilnost, tj. znatno poboljšanje u 2018., nakon čega je uslijedio pad od 16 % u razdoblju ispitnog postupka revizije u usporedbi s početkom razmatranog razdoblja.

                     (146)

                     Četverostruko povećanje ulaganja tijekom razmatranog razdoblja upućuje na stalne napore industrije Unije da poveća učinkovitost, prodre na nova tržišta i ostane konkurentna na tržištu Unije i na globalnoj razini. Ulaganja su se uglavnom odnosila na nadogradnju i zamjenu proizvodnih postrojenja i opreme.

                     (147)

                     Povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda slijedio je isti trend kao profitabilnost jer je bio pozitivan u prve tri godine razmatranog razdoblja, a 2018. naglo se povećao te je zatim postao negativan (–9 %) u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               4.5.4   Zaključak o stanju industrije Unije

                     (148)

                     Ispitni postupak pokazao je da je stanje industrije na makrorazini bilo stabilno, u skladu s općim donekle pozitivnim kretanjem potrošnje (+ 1 % u razmatranom razdoblju), što je utjecalo na blago povećanje obujma proizvodnje i prodaje u industriji Unije.

                     (149)

                     Ispitni postupak pokazao je i da je stanje industrije na mikrorazini bilo prilično pozitivno, iako i dalje osjetljivo. Profitabilnost i novčani tok bili su pozitivni tijekom razmatranog razdoblja, a profitabilnost je postala negativna (iako vrlo blizu praga isplativosti) tek u razdoblju ispitnog postupka revizije zbog manje potražnje od predviđene u građevinskom sektoru. Međutim, s oporavkom građevinskog tržišta Unije očekuje se poboljšanje stanja industrije Unije.

                     (150)

                     Gospodarsko stanje industrije Unije stoga nije bilo štetno i postojanje antidampinških mjera na uvoz proizvoda iz postupka revizije iz Kine bio je glavni razlog takvog relativno pozitivnog stanja.

                     (151)

                     Na temelju navedenog Komisija je zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

               5.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

                     (152)

                     Komisija je u uvodnoj izjavi 151. zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga je Komisija dodatno ispitala vjerojatnost ponavljanja štete koju je izvorno prouzročio dampinški uvoz iz Kine u slučaju da se dopusti istek mjera.

                     (153)

                     Kako bi se utvrdila vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera, analizirani su sljedeći elementi: (a) proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini, (b) vjerojatne razine cijena uvoza iz Kine u slučaju izostanka antidampinških mjera i (c) privlačnost tržišta Unije.

               5.1.   Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini

                     (154)

                     Unatoč znatnoj kineskoj potrošnji, brzina proizvodnje (više od 233 000 tona) premašila je domaću potrošnju, čime je povećan pritisak na izvoz u treće zemlje.

                     (155)

                     Nadalje, vidljiv je i prekomjerni kapacitet Kine – prema informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva, kineska godišnja proizvodnja 2019. iznosila je oko 3,6 milijuna tona žica i žica u strukovima PSC, a procijenjeni kapacitet od 4,5 do 5,6 milijuna tona (47). Neiskorišteni proizvodni kapacitet u Kini (oko 2 milijuna tona) najmanje je trostruko veći od tržišta Unije.

               5.2.   Vjerojatne razine cijena uvoza iz Kine u slučaju da nema antidampinških mjera i učinak na industriju Unije

                     (156)

                     U zaključku uvodne izjave 96. stoji da je vjerojatno da bi kineski proizvođači izvoznici izvozili velike količine žica i žica u strukovima PSC u Uniju ako bi se dopustio istek mjera i da je vjerojatno da bi taj izvoz bio izvršen po dampinškim cijenama.

                     (157)

                     Čini se da je uvođenje mjera 2009. odvratilo kineske izvoznike od daljnjeg dampinga njihova proizvoda na tržištu Unije u velikom obujmu i po niskim cijenama. Zbog toga je obujam uvoza iz Kine u Uniju neznatan.

                     (158)

                     Kineske izvozne cijene na njihova glavna izvozna odredišta (Južna Koreja i Filipini, koji čine približno 40 % Unijine potrošnje) niže su od prodajnih cijena industrije Unije za 20,3 %. To pokazuje da su kineski izvoznici preusmjerili veći dio svojeg izvoza na druga tržišta po cijenama koje su znatno niže od prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije.

               5.3.   Privlačnost tržišta Unije

                     (159)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama 97. i 98., tržište Unije privlačno je u pogledu veličine i razine cijena.

                     (160)

                     Zbog veličine tržišta Unije, trenutačne relativne snage njezine valute i viših cijena u Uniji u usporedbi s drugim velikim tržištima trećih zemalja za kineske proizvođače, Unija je vrlo privlačno tržište. Doista, zbog vrlo visoke moguće marže sniženja cijena koja se temelji na usporedbi cijena izvoza iz Kine u treće zemlje i cijena industrije Unije, za kineske je proizvođače tržište Unije privlačnije od ostalih glavnih izvoznih tržišta. U slučaju isteka mjera kineski proizvođači izvoznici mogli bi proizvode izvoziti u Uniju po višim cijenama nego što ih izvoze u treće zemlje, ali pritom i dalje nižima od cijena industrije Unije.

                     (161)

                     Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 95., i druga velika tržišta, kao što su SAD, Brazil, Kanada i Turska, primjenjuju mjere protiv uvoza žica i žica u strukovima PSC iz Kine. Stoga bi u slučaju isteka Unijinih mjera Unija bila vrlo privlačno tržište za kineski izvoz.

               5.4.   Zaključak

                     (162)

                     S obzirom na nalaze ispitnog postupka, odnosno procijenjeni kineski neiskorišteni kapacitet i očekivane razine cijena kineskog izvoza u EU, smatra se da bi neproduženje mjera vjerojatno dovelo do ponavljanja štete i pogoršalo još osjetljivo stanje industrije Unije zbog vjerojatnog povećanja kineskog uvoza po dampinškim cijenama koje su niže od prodajnih cijena industrije Unije.

               6.   INTERES UNIJE

                     (163)

                     U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Kine bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih raznih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

                     (164)

                     Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe.

                     (165)

                     Komisija je na temelju toga ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti ponavljanja dampinga i ponavljanja štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije. Podsjeća se da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije.

               6.1.   Interes industrije Unije

                     (166)

                     Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 150., mjere omogućuju industriji Unije da stvori i održava relativno pozitivnu mikroekonomsku situaciju. Industrija Unije oporavlja se i poduzela je mjere za poboljšanje učinkovitosti te je ulagala kako bi ostala konkurentna. Međutim, i dalje je osjetljiva, što je vidljivo iz razine dobiti oko praga isplativosti, što proizlazi iz ograničene sposobnosti da prenese povećanja cijena sirovina na kupce i iz smanjene aktivnosti u građevinskom sektoru (u kojem je potražnje vrlo promjenjiva). Stoga bi ukidanje mjera vjerojatno dovelo do ponavljanja materijalne štete zbog jeftinog dampinškog uvoza koji bi ušao na tržište Unije, što bi dovelo do daljnjeg pogoršanja osjetljivog stanja industrije Unije.

                     (167)

                     Ako se mjere zadrže, očekuje se da će industrija Unije moći ostvariti svoja operativna ulaganja, u konačnici poboljšati profitabilnost i zadržati znatnu radnu snagu.

                     (168)

                     Stoga se može zaključiti da bi nastavak mjera protiv Kine koristio industriji Unije.

               6.2.   Interes uvoznika/trgovaca

                     (169)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., nijedan uvoznik nije se javio nakon objave obavijesti o pokretanju postupka ni tijekom ispitnog postupka (stanje slično prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera). Iako se ne može isključiti mogućnost da bi uvođenje mjera moglo imati negativan učinak na njihove aktivnosti, uvoznici ne ovise o Kini i mogu nabavljati proizvod iz postupka revizije od drugih zemalja dobavljača poput Tajlanda i Rusije. Stoga se zaključuje (slično zaključku iz prethodnog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera) da, sa stajališta uvoznika, ne postoje uvjerljivi razlozi za neproduženje postojećih mjera.

               6.3.   Interes korisnikâ

                     (170)

                     Nijedan korisnik nije se javio nakon objave obavijesti o pokretanju postupka ni tijekom ispitnog postupka. Stoga nije bilo pokazatelja da zaključci doneseni u ispitnom postupku posljednje revizije zbog predstojećeg isteka mjera (48) više nisu valjani i da bi zadržavanje mjera imalo negativan učinak na korisnike koji bi nadmašivao pozitivan učinak mjera.

               6.4.   Zaključak o interesu Unije

                     (171)

                     S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv produljenja postojećih antidampinških mjera protiv uvoza iz Kine.

               7.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

                     (172)

                     Iz prethodno navedenoga slijedi da bi, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (žice i žice u strukovima PSC) podrijetlom iz Narodne Republike Kine, primjenjive na temelju Uredbe (EU) 2015/865, kako su izmijenjene Uredbom (EU) 2019/1382.

                     (173)

                     Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenima, ne može se ostvariti korist od tih stopa i trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

                     (174)

                     Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (49). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

                     (175)

                     Sve zainteresirane strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Odobreno im je i razdoblje za podnošenje prigovora nakon te objave. Od podnositelja zahtjeva primljene su primjedbe o opsegu zaštitnih mjera opisanih u uvodnim izjavama 177. i 178.

                     (176)

                     Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (50), kad se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

                     (177)

                     Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/159 (51) Komisija je uvela zaštitnu mjeru za određene proizvode od čelika na razdoblje od tri godine. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1029 (52) zaštitna mjera produljena je do 30. lipnja 2024. Proizvod iz postupka revizije (točnije proizvod trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 7217 10 90 i ex 7217 20 90) jedna je od kategorija proizvoda obuhvaćenih zaštitnom mjerom. Prema tome, nakon što se prekorače carinske kvote utvrđene na temelju zaštitne mjere, na isti uvoz plaćala bi se i carinska pristojba iznad kvote i antidampinška pristojba. Budući da takva kumulacija antidampinških mjera sa zaštitnim mjerama može imati veći učinak na trgovinu nego što je poželjno, Komisija je odlučila spriječiti istodobnu primjenu antidampinške pristojbe i carinske pristojbe iznad kvote na proizvod iz postupka revizije tijekom trajanja primjene zaštitne pristojbe.

                     (178)

                     To znači da, ako se carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Provedbene uredbe (EU) 2019/159 počne primjenjivati na proizvod iz postupka revizije i premašuje razinu antidampinških pristojbi na temelju ove Uredbe, naplaćuje se samo carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Provedbene uredbe (EU) 2019/159. Tijekom razdoblja istodobne primjene zaštitnih i antidampinških pristojbi suspendira se naplata pristojbi uvedenih u skladu s ovom Uredbom. Ako se carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Provedbene uredbe (EU) 2019/159 počne primjenjivati na proizvod iz postupka revizije i utvrdi se na razini nižoj od razine antidampinških pristojbi iz ove Uredbe, naplaćuje se carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Provedbene uredbe (EU) 2019/159 povrh razlike između te pristojbe i razine antidampinških pristojbi uvedenih u skladu s ovom Uredbom. Suspendira se dio iznosa nenaplaćenih antidampinških pristojbi.

                     (179)

                     Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. osnovne uredbe.

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz neprekrivenih ili neprevučenih žica od nelegiranog čelika, žica od nelegiranog čelika pocinčanih ili prevučenih cinkom i žica u strukovima od nelegiranog čelika, neovisno o tome jesu li prekrivene ili prevučene ili ne, s najviše 18 žica, s masenim udjelom ugljika 0,6 % ili više, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, trenutačno obuhvaćenih oznakama ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 i ex 7312 10 69 (oznake TARIC 7217109010, 7217209010, 7312106191, 7312106591 i 7312106991) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Galvanizirane (ali neprevučene nikakvim drugim materijalom) žice u strukovima koje se sastoje od sedam žica kojima je promjer središnje žice za 3 % ili manje veći od promjera bilo koje od 6 preostalih žica, nisu obuhvaćene konačnom antidampinškom pristojbom.

               2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

                           Društvo

                           Dodatna oznaka TARIC

                           Antidampinška pristojba

                           Kiswire Qingdao, Ltd, Qingdao

                           A899

                           0 %

                           Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, i Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujiang

                           A952

                           31,1 %

                           Sva ostala društva

                           A999

                           46,20 %

               3.   Uvjet za primjenu pojedinačne stope pristojbe određene za društva navedena u stavku 2. jest podnošenje valjanoga trgovačkog računa carinskim tijelima država članica koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu. Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na sva ostala društva.

               4.   Kako bi se spriječila istodobna primjena antidampinške pristojbe i zaštitne mjere uvedene Provedbenom uredbom (EU) 2019/159, ako se carinska pristojba za kvotu iz članka 1. stavka 6. Provedbene uredbe (EU) 2019/159 počne primjenjivati na proizvod iz postupka revizije i premašuje razinu antidampinških pristojbi na temelju ove Uredbe, naplaćuje se samo carinska pristojba za kvotu iz članka 1. stavka 6. Provedbene uredbe (EU) 2019/159. Tijekom razdoblja istodobne primjene zaštitnih i antidampinških pristojbi suspendira se naplata pristojbi uvedenih u skladu s ovom Uredbom. Ako se carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Provedbene uredbe (EU) 2019/159 počne primjenjivati na proizvod iz postupka revizije i utvrdi se na razini nižoj od razine antidampinških pristojbi iz ove Uredbe, naplaćuje se carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Provedbene uredbe (EU) 2019/159 povrh razlike između te pristojbe i razine antidampinških pristojbi uvedenih u skladu s ovom Uredbom. Suspendira se dio iznosa nenaplaćenih antidampinških pristojbi.

               5.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 1. rujna 2021.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

            (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 383/2009 od 5. svibnja 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (PSC žice i žice u strukovima) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 118, 13.5.2009., str. 1.).

            (3)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 986/2012 od 22. listopada 2012. o pojašnjenju opsega konačnih antidampinških pristojbi uvedenih Uredbom (EZ) br. 383/2009 na uvoz određenih žica i žica u strukovima PSC podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 297, 26.10.2012., str. 1.).

            (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/865 оd 4. lipnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (žice i žice u strukovima PSC) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 139, 5.6.2015., str. 12.).

            (5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1382 оd 2. rujna 2019. o izmjeni određenih uredbi o uvođenju antidampinških i antisubvencijskih mjera za određene proizvode od čelika koji podliježu zaštitnim mjerama (SL L 227, 3.9.2019., str. 1.).

            (6)  Obavijest o skorom isteku određenih antidampinških mjera (SL C 322, 26.9.2019., str. 5.).

            (7)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (žice i žice u strukovima PSC) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 185, 4.6.2020., str. 5.).

            (8)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2457.

            (9)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

            (10)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 986/2012 od 22. listopada 2012. o pojašnjenju opsega konačnih antidampinških pristojbi uvedenih Uredbom (EZ) br. 383/2009 na uvoz određenih žica i žica u strukovima PSC podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 297, 26.10.2012., str. 1.).

            (11)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017., SWD(2017) 483 final/2.

            (12)  https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC

            (13)  https://globalfinancials.com/index-admin.html

            (14)  https://www.globaltradealert.org/

            (15)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/635 оd 16. travnja 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća i Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/508 оd 7. travnja 2020. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih limova i koluta od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indonezije, Narodne Republike Kine i Tajvana.

            (16)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 149. i 150., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 158. i 159.

            (17)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 115.–118., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 122.–127.

            (18)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 119.–122., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 128.-132. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva, ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a, organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a), a društvo mora omogućiti uvjete za rad te partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da je KPK vršio pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege. U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći. Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače hladnovaljanih koluta od nehrđajućeg čelika i dobavljače ulaznih elemenata za te proizvode.

            (19)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 123.–129., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 133.-138.

            (20)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 130.–133., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 139.–142.

            (21)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 134.–135., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 143.–144.

            (22)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 136.-145., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 145.–154.

            (23)  TISCO, „Profil poduzeća”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (posljednji pristup 2. ožujka 2020.)

            (24)  Baowu, „Profil poduzeća”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (posljednji pristup 6. svibnja 2021.)

            (25)  Izvješće – poglavlje 14., str. 358.: 51 % u privatnom vlasništvu i 49 % u državnom vlasništvu u pogledu proizvodnje, odnosno 44 % u državnom vlasništvu i 56 % u privatnom vlasništvu u pogledu kapaciteta.

            (26)  Dostupno na:
         www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (posljednji pristup 6. svibnja 2021.), i
         www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

            (27)  Dostupno na http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.) i http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

            (28)  To se 2009. dogodilo spajanjem privatnog društva Rizhao i poduzeća u državnom vlasništvu Shandong Iron and Steel. Vidjeti pekinško izvješće o čeliku, str. 58. i stečeni većinski udio grupe China Baowu Steel Group u društvu Magang Steel u lipnju 2019., vidjeti https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (posljednji pristup 6. svibnja 2021.)

            (29)  Izvješće, dio III., poglavlje 14., str. 346. i dalje.

            (30)  Uvod u Plan za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika.

            (31)  Izvješće – poglavlje 14., str. 347.

            (32)  The 13th Five-Year Plan for Economic and Social Development of the People’s Republic of China (2016-2020) (13. petogodišnji plan za gospodarski i socijalni razvoj Narodne Republike Kine (2016.–2020.)), dostupan na
         https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

            (33)  Izvješće – poglavlje 14., str. 349.

            (34)  Izvješće – poglavlje 14., str. 352.

            (35)  Katalog smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.), koji je Uredbom br. 9 od 27. ožujka 2011. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme i koji je izmijenjen u skladu s Odlukom Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme o izmjeni relevantnih odredbi Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) koju je Uredbom br. 21 od 16. veljače 2013. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme.

            (36)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 134.–135., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 143. –144.

            (37)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji dohodak, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (38)  Ako se u nekoj zemlji sa sličnim stupnjem razvoja ne proizvodi proizvod iz postupka revizije, može se uzeti u obzir proizvodnja proizvoda iz iste opće kategorije i/ili sektora proizvoda iz postupka revizije.

            (39)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

            (40)  Izvješće „Actual weekly working hours and monthly average labour costs by economic activity, 2012, 2016” (Stvarno tjedno radno vrijeme i prosječni mjesečni troškovi rada po gospodarskoj aktivnosti, 2012.–2016.) objavljeno na https://data.tuik.gov.tr/Search/Search?text=labour

            (41)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.).

            (42)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/865 оd 4. lipnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (žice i žice u strukovima PSC) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 139, 5.6.2015., str. 12.).

            (43)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Construction_production_(volume)_index_overview

            (44)  Napominje se da su se građevinske aktivnosti u Uniji 2020. dodatno smanjile za 7,8 % u usporedbi s RIPR-om, a oporavak sektora na razine RIPR-a predviđen je tek 2022. (s predviđenim rastom od 4,1 % u 2021. i 3,4 % u 2022.) – vidjeti priopćenje za medije 90. konferencije EUROCONSTRUCT u Münchenu, 24. studenoga 2020., dostupno na https://euroconstruct.org/jart/prj3/wifo/data/uploads/euroconstruct/press/2020_90%20-%20EC%20Press%20Release%20Munich.pdf, posljednji pristup 5. veljače 2021.

            (45)  Vidjeti https://www.cleanenergywire.org/factsheets/german-onshore-wind-power-output-business-and-perspectives

            (46)  Priopćenje za medije 90. konferencije EUROCONSTRUCT u Münchenu, 24. studenoga 2020. (vidjeti https://euroconstruct.org/jart/prj3/wifo/data/uploads/euroconstruct/press/2020_90%20-%20EC%20Press%20Release%20Munich.pdf, posljednji pristup 5. veljače 2021.).

            (47)  U skladu s brojkama iz Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/865 оd 4. lipnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (žice i žice u strukovima PSC) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, uvodne izjave 46. i na temelju činjenice da su proizvodni kapaciteti rasli istom brzinom kao proizvodnja u Kini.

            (48)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/865 оd 4. lipnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (žice i žice u strukovima PSC) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 139, 5.6.2015., str. 12.), uvodne izjave 121.–123.

            (49)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

            (50)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.):

            (51)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 оd 31. siječnja 2019. o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 31, 1.2.2019., str. 27.).

            (52)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1029 оd 24. lipnja 2021. o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 radi produljenja zaštitne mjere protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 225 I, 25.6.2021., str. 1.).

            PRILOG
            Izjava koju je datirala i potpisala službena osoba trgovačkog društva mora biti navedena na valjanom trgovačkom računu iz članka 1. stavka 3. u sljedećem obliku:

                        1.

                        Ime i funkcija službene osobe trgovačkog društva koje je izdalo trgovački račun.

                        2.

                        Sljedeća izjava:
                        „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je [količina] žica i žica u strukovima PSC prodanih za izvoz u Europsku uniju obuhvaćenih ovim računom proizvelo trgovačko društvo (naziv i registrirano sjedište trgovačkog društva) (dodatna oznaka TARIC) u (predmetna zemlja). Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.”

                  Datum i potpis