title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/921 оd 28. lipnja 2018. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
               29.6.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 164/14

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/921
   оd 28. lipnja 2018.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) prije nego što je izmijenjena Uredbom (EU) 2017/2321 Europskog parlamenta i Vijeća (2) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
   budući da:
   A   POSTUPAK

   1.   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je 2006. Uredbom (EZ) br. 130/2006 (3) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”, „Kina” ili „predmetna zemlja”) („početne mjere”). Te su mjere bile u obliku pojedinačnih stopa pristojbe u rasponu od 0 % do 10,1 % za tri kineska proizvođača izvoznika kojima je odobren tretman tržišnoga gospodarstva („MET”) i 34,9 % za sve ostale kineske proizvođače izvoznike. Uredbom Vijeća (EZ) br. 150/2008 (4), nakon privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, početne mjere izmijenjene su i definicija proizvoda razjašnjena.

               (2)

               U travnju 2012. Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 332/2012 (5) nakon objave izvješća Žalbenog tijela WTO-a o govedini i riži (6) Vijeće je iz područja primjene mjera izuzelo izvoz društva Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd („Hangzhou Bioking”), proizvođača izvoznika koji ostvaruje koristi od stope pristojbe od 0 %.

               (3)

               Nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera Vijeće je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, Provedbenom uredbom (EU) br. 349/2012 (7) („prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjera”) u travnju 2012. te mjere produljilo za dodatnih pet godina.

               (4)

               U srpnju 2012. nakon djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 626/2012 (8) početne su mjere izmijenjene. Vijeće je povuklo tretman tržišnoga gospodarstva za preostala dva društva, Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd („Changmao Biochemical”) i Ninghai Organic Chemical Factory („Ninghai Organic”) i na temelju njihovih izvoznih cijena utvrdilo pojedinačnu antidampinšku maržu za ta dva poduzeća, 13,1 % i 8,3 %

               (5)

               Antidampinški ispitni postupak pokrenut 4. prosinca 2014. (9) u pogledu uvoza u Uniju vinske kiseline podrijetlom iz NRK-a i ograničen na Hangzhou Bioking na temelju članka 5. Osnovne uredbe prekinut je Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2016/176 (10) bez uvođenja mjera.

               (6)

               Presudom od 1. lipnja 2017. u predmetu T-442/12 Changmao Biochemical Engineering protiv Vijeća (11), Opći sud poništio je Uredbu (EU) br. 626/2012 u dijelu u kojem se ta Uredba primjenjuje na društvo Changmao Biochemical.

               (7)

               Komisija je 7. rujna 2017. objavila obavijest u Službenom listu Europske unije o presudi od 1. lipnja 2017. u predmetu T-442/12. Komisija je odlučila ponovno pokrenuti antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza vinske kiseline podrijetlom iz NRK-a koji je doveo do donošenja Uredbe (EU) br. 626/2012, u dijelu u kojem se odnosi na predmetnog proizvođača izvoznika, te ga nastavlja u točki u kojoj je došlo do nepravilnosti. Ponovno pokretanje postupka ograničeno je na provedbu presude Općeg suda u pogledu društva Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd. Ponovno pokretanje postupka nije utjecalo na druge ispitne postupke.

         2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

               (8)

               Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku mjera (12) Komisija je zaprimila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe („zahtjev za reviziju”).

               (9)

               Zahtjev za reviziju podnijela su 24. siječnja 2017. društva Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a., Alvinesa Alcoholera Vinicola SA i Comercial Quimica Sarasa SL („podnositelji zahtjeva”) koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje vinske kiseline u Uniji.

               (10)

               Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera uvedenih na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Kine vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i nastavka ili ponavljanja štete za industriju Unije.

         3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

               (11)

               Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom uspostavljenim člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 19. travnja 2017. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (13) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe („Obavijest o pokretanju postupka”).

         4.   Ispitni postupak

   4.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

               (12)

               Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2016. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2013. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

         4.2.   Stranke na koje se odnosi ovaj ispitni postupak

               (13)

               Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike iz Unije za koje se zna da se to na njih odnosi te predstavnike predmetne zemlje izvoznice.

               (14)

               Zainteresirane strane imale su mogućnost iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku navedenom u Obavijesti o pokretanju postupka.

         4.3.   Odabir uzorka

               (15)

               U svojoj Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

         4.3.1.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Kine

               (16)

               S obzirom na očito velik broj proizvođača izvoznika iz Kine u Obavijesti o pokretanju postupka bio je predviđen odabir uzorka.

               (17)

               Kako bi mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika koji su joj poznati zatražila da joj se jave u roku od 15 dana od objave Obavijesti o pokretanju postupka i da dostave informacije zatražene u toj Obavijesti. Zatražene informacije uključivale su obujam proizvodnje i proizvodni kapacitet. Uz to, Komisija je Misiju NRK-a pri Europskoj uniji pozvala da imenuje predstavnika koji bi s Komisijom surađivao pri odabiru uzorka.

               (18)

               Nijedan od 22 kineska proizvođača/izvoznika s kojima je kontaktirano i nijedan drugi kineski proizvođač/izvoznik nije se javio i dostavio zatražene informacije.

         4.3.2.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

               (19)

               Prije pokretanja postupka Komisija je kontaktirala s proizvođačima iz Unije i udruženjima proizvođača iz Unije koji su utvrđeni u zahtjevu za reviziju kako bi provjerila jesu li proizvođači iz Unije koji su podnijeli zahtjev dovoljno reprezentativni. Komisija je prikupila i potrebne informacije kako bi donijela odluku o mogućem odabiru uzorka, kako je predviđeno u točki 5.3. Obavijesti o pokretanju postupka.

               (20)

               U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe Komisija je odabrala privremeni uzorak od šest proizvođača iz Unije s najvećim obujmom prodaje u Uniji u razdoblju od 1. siječnja do 31. prosinca 2016. Tih šest društava činilo je 86 % ukupnog obujma prodaje vinske kiseline industrije Unije. Zainteresirane strane pozvane su da dostave primjedbe o privremenom uzorku.

               (21)

               Jedan proizvođač iz Unije koji nije bio uključen u privremeni uzorak tvrdio je da bi ga trebalo uključiti u konačni uzorak kako bi se dobila bolja slika stanja industrije Unije. To je društvo podržalo talijansko trgovinsko udruženje proizvođača vinske kiseline iz Unije. Drugi proizvođač iz Unije naveo je da ne želi sudjelovati u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. Nisu dostavljene nikakve dodatne primjedbe.

               (22)

               Komisija je smatrala da, s obzirom na zaprimljene primjedbe, odabir uzorka proizvođača iz Unije više nije bio primjeren.

         4.3.3.   Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

               (23)

               Kako bi se odlučilo je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi se odabrao uzorak, svi nepovezani uvoznici pozvani su na sudjelovanje u ovom ispitnom postupku. Od tih je strana zatraženo da se jave i da Komisiji dostave informacije zatražene u Prilogu II. Obavijesti o pokretanju postupka.

               (24)

               Uz to, Komisija je u početnoj fazi kontaktirala s deset uvoznika utvrđenih u zahtjevu te je od njih zatražila da objasne svoju djelatnost i popune Prilog II. Obavijesti o pokretanju postupka. Na obrazac za odabir uzorka nepovezanih uvoznika odgovorilo je pet društava. Međutim, oni nisu ispunjavali uvjete kao uvoznici proizvoda iz postupka revizije, nego su se smatrali korisnicima.

         4.4.   Upitnici

               (25)

               Komisija je upitnike poslala na svih devet proizvođača iz Unije i šest korisnika. Upitnici su poslani i na deset proizvođača iz potencijalnih trećih zemalja tržišnoga gospodarstva, odnosno Argentine, Australije, Brazila, Čilea i Indije.

               (26)

               Odgovore na upitnik dostavili su sedam proizvođača iz Unije, četiri korisnika iz Unije i jedan proizvođač iz Australije kao potencijalne treće zemlje tržišnoga gospodarstva.

               (27)

               Nijedan od kineskih proizvođača izvoznika nije surađivao.

         4.5.   Posjeti radi provjere

               (28)

               Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te za utvrđivanje bi li uvođenje mjera bilo protivno interesu Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

                           (a)

                           proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       Alvinesa Alcoholera Vinicola SA, Daimiel, Španjolska,

                                       —

                                       Caviro Distillerie S.r.l., Faenza, Italija,

                                       —

                                       Comercial Quimica Sarasa S.L., Girona, Španjolska,

                                       —

                                       Distillerie Bonollo S.p.A, Formigine, Italija,

                                       —

                                       Giovanni Randi S.p.a, Faenza, Italija,

                                       —

                                       ICV – Industria Chimica Valenzana S.p.A, Padova, Italija,

                                       —

                                       Villapana S.p.A, Faenza, Italija;

                           (b)

                           korisnici:

                                       —

                                       DuPont Nutrition Biosciences ApS, Kopenhagen, Danska,

                                       —

                                       Saint-Gobain Construction Products UK Ltd, Leicestershire, Ujedinjena Kraljevina.

         B   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD

   1.   Proizvod iz postupka revizije

               (29)

               Proizvod iz postupka revizije je vinska kiselina, isključujući vinsku kiselinu D-(-)- s negativnom optičkom rotacijom od najmanje 12,0 stupnjeva, mjerenom u vodenoj otopini prema metodi opisanoj u Europskoj farmakopeji, podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090) („proizvod iz postupka revizije”).

               (30)

               Proizvod iz postupka revizije upotrebljava se u vinu, dodacima za hranu i piće, kao retardant u gipsu i u brojnim drugim proizvodima. Može se dobiti iz nusproizvoda pri proizvodnji vina, kao što je to slučaj s proizvodnjom u Uniji („prirodna proizvodnja”) ili kemijskom sintezom iz petrokemijskih spojeva, kao što je to slučaj s proizvodnjom u NRK-u („sintetička proizvodnja”). Samo se vinska kiselina L+ proizvodi iz nusproizvoda u proizvodnji vina. Sintetička proizvodnja omogućava proizvodnju i vinske kiseline L+ i DL. Obje su vrste proizvod iz postupka revizije i njihove se upotrebe preklapaju.

         2.   Istovjetni proizvod

               (31)

               Smatralo se da proizvod iz postupka revizije proizveden u NRK-u, koji se izvozi u Uniju,

                           —

                           proizvod koji proizvođači izvoznici proizvode i prodaju na domaćem tržištu NRK-a,

                           —

                           proizvod koji se proizvodi i prodaje u analognoj zemlji,

                           —

                           proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                     imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva te iste osnovne namjene. Stoga su se ti proizvodi smatrali istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C   VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA

   1.   Uvodne napomene

               (32)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da će zbog isteka postojećih mjera doći do nastavka ili ponavljanja dampinga.

               (33)

               Izvoz društva Hangzhou Bioking izuzet je iz analize vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 332/2012 navedenom u uvodnoj izjavi 2. Analiza u nastavku isključivo se temeljila na izvozu proizvoda iz postupka revizije koji su izvršili proizvođači/izvoznici na koje se primjenjuju mjere.

               (34)

               Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 27., u ispitnom postupku nije surađivao nijedan kineski proizvođač/izvoznik. Stoga je Komisija kineska nadležna tijela obavijestila da bi, zbog činjenice da nijedan kineski proizvođač/izvoznik nije surađivao, na nalaze o NRK-u mogla primijeniti članak 18. Osnovne uredbe. Komisija u tom pogledu od kineskih nadležnih tijela nije zaprimila nikakve primjedbe ili zahtjeve za intervenciju službenika za saslušanje.

               (35)

               Na temelju toga i u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe nalazi u pogledu postojanja dampinga i vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga temeljili su se na raspoloživim podacima, a posebno na sljedećem:

                           i.

                           informacijama iz zahtjeva;

                           ii.

                           podacima koje su države članice prijavile Komisiji u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”);

                           iii.

                           statističkim podacima kineske statističke baze podataka o izvozu („kineska baza podataka”);

                           iv.

                           bazi podataka „Global Trade Atlas” („GTA”);

                           v.

                           javno dostupnim informacijama kao što su web-mjesta društava i izvadci iz publikacija društava za istraživanje tržišta koje su dostupne na internetu;

                           vi.

                           informacijama prikupljenima tijekom prethodnih ispitnih postupaka (14).

         2.   Damping

               (36)

               U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila da je kao treću zemlju tržišnoga gospodarstva u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe predvidjela Argentinu („analogna zemlja”) i pozvala ih da dostave primjedbe o tom odabiru. U tom pogledu nisu zaprimljene nikakve primjedbe.

               (37)

               Komisija je kontaktirala s argentinskim tijelima i dvama proizvođačima proizvoda iz postupka revizije u Argentini koji su joj poznati te ih je pozvala na suradnju. Utvrđeno je da je jedan argentinski proizvođač tijekom RIPR-a prestao proizvoditi proizvod iz postupka revizije, a drugi je odbio surađivati.

               (38)

               Komisija je istodobno zatražila suradnju osam proizvođača i dvaju udruženja proizvođača koji su joj poznati u drugim potencijalnim analognim zemljama (Australiji, Brazilu, Čileu i Indiji) te je kontaktirala i s relevantnim nadležnim tijelima u tim zemljama i pozvala ih da dostave kontaktne informacije udruženja proizvođača i proizvođača za koje se zna da proizvod iz postupka revizije proizvode i prodaju na njihovu tržištu.

               (39)

               Jedan australski proizvođač najprije je pristao na suradnju, ali je na kraju dostavio nepotpun odgovor bez ikakvih kvantitativnih podataka te ga se moralo zanemariti.

               (40)

               Nije se javio nijedan drugi proizvođač ni iz jedne potencijalne analogne zemlje.

               (41)

               Budući da nijedan proizvođač iz analogne zemlje nije surađivao, Komisija je uobičajenu vrijednost utvrdila na temelju druge razumne osnove u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

               (42)

               Komisija je stoga uobičajenu vrijednost temeljila na informacijama dostavljenima u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, odnosno na cijenama na domaćim računima za proizvod iz postupka revizije jednog argentinskog proizvođača. Upotreba Argentine kao izvora za uobičajenu vrijednost u skladu je s upotrebom Argentine kao analogne zemlje u prethodnim ispitnim postupcima (15). To se smatralo najrazumnijom metodologijom s obzirom na manjak pouzdanijih informacija zbog nedostatka suradnje.

               (43)

               U ispitnom postupku utvrđeno je da se proizvod iz postupka revizije u Argentini proizvodi prirodnim postupkom, a u Kini se primjenjuje jeftiniji sintetički postupak. Stoga je trošak sirovina koje se primjenjuju u Argentini prilagođen tako da se uzmu u obzir razlike u troškovima načina proizvodnje.

               (44)

               Nakon objave jedan je kineski proizvođač izvoznik tvrdio da primijenjena metodologija analogne zemlje u ovoj reviziji nije bila u skladu s obvezama EU-a u okviru Svjetske trgovinske organizacije („WTO”). Konkretno, uputio je na prestanak važenja odjeljka 15. Protokola o pristupanju Narodne Republike Kine WTO-u 11. prosinca 2016., nakon čega više nije opravdano služiti se metodologijom analogne zemlje.

               (45)

               Komisija je podsjetila da je u skladu s člankom 2. stavkom 7. mjerodavne osnovne uredbe uobičajena vrijednost utvrđena na osnovi podataka iz analogne zemlje. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

         2.1.   Changmao Biochemical

   2.1.1.   Uobičajena vrijednost

               (46)

               Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, kao ni Changmao Biochemical, koji je ostvarivao korist od pojedinačne stope pristojbe, za utvrđivanje uobičajene vrijednosti nisu bile dostupne informacije o njihovim prodajnim cijenama ili trošku na domaćem kineskom tržištu. Stoga je na temelju članka 18. Osnovne uredbe ona utvrđena primjenom raspoloživih podataka, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 34.

               (47)

               U tom je pogledu Komisija najprije ispitala može li se uobičajena vrijednost utvrditi na temelju izvoznih cijena društva Changmao Biochemical u trećim zemljama primjenom članka 2. stavka 3. Osnovne uredbe. Kako bi se utvrdile izvozne cijene, u obzir su uzete informacije zabilježene u kineskoj bazi podataka o izvozu. Međutim, iako se informacije o izvoznoj prodaji kineskih društava bilježe u kineskoj bazi podataka, u toj se bazi evidentira samo obujam koji je svako društvo izvezlo, ali ne i odgovarajuće vrijednosti. Zbog tog se razloga izvozne cijene za Changmao Biochemical nisu mogle izračunati na tom temelju.

               (48)

               Stoga je, zbog izostanka boljih informacija, Komisija uobičajenu vrijednost temeljila na informacijama dostavljenima u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, odnosno na cijenama na domaćim računima za proizvod iz postupka revizije jednog argentinskog proizvođača.

         2.1.2.   Izvozne cijene

               (49)

               Budući da Changmao Biochemical nije surađivao, njegove izvozne cijene utvrđene su na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

         2.1.3.   Usporedba

               (50)

               Komisija je tako utvrđene uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu usporedila na temelju cijene franko tvornica. U slučajevima u kojima je to bilo opravdano kako bi se osigurala primjerena usporedba, izvozna cijena i uobičajena vrijednost prilagođene su tako što su u obzir uzete razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

               (51)

               Izvozna cijena prilagođena je za prekooceanski prijevoz (0,07 EUR/kg), troškove manipuliranja (0,007 EUR/kg) i kopneni prijevoz (0,014 EUR/kg) na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

               (52)

               U skladu s uvoznim i izvoznim carinama koje su objavila kineska carinska tijela, tijekom RIPR-a bio je moguć samo djelomični povrat poreza na dodanu vrijednost (u daljnjem tekstu PDV) na kineski izvoz proizvoda iz postupka revizije: porez od 17 % naplaćen je na izvoz, a zatim je 9 % od toga vraćeno. Stoga je Komisija uzela uobičajene vrijednosti i izvozne cijene s uključenim PDV-om te je uobičajenu vrijednost prilagodila tako da odgovara stopi PDV-a koja se primjenjuje na izvoz nakon povrata, ako je primjenjivo. U skladu s tim uobičajena vrijednost prilagođena je za 8 %.

               (53)

               Prema godišnjem izvještaju za 2016., (16) Changmao Biochemical proizvodio je proizvod iz postupka revizije „sintetičkim” načinom proizvodnje, dok je argentinski proizvođač primjenjivao „prirodni” način proizvodnje. Prema studiji o istraživanju tržišta (17) objavljenoj nedugo nakon RIPR-a, sintetska vinska kiselina „mnogo je jeftinija opcija” od prirodne vinske kiseline. U trenutačnom ispitnom postupku nisu bile dostupne detaljne informacije o troškovima proizvodnje. Stoga, kako bi se u obzir uzela razlika u načinu proizvodnje, uobičajena vrijednost utvrđena na temelju zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera snižena je za [30 %–40 %] (18) kako bi se odrazila prosječna razlika između troškova prirodnog i sintetičkog postupka, na temelju zaključaka djelomične privremene revizije prema Provedbenoj uredbi (EU) br. 626/2012. U tom pogledu, razlika između prodajne cijene proizvoda iz postupka revizije i izračunane vrijednosti u Argentini, kako je utvrđena u djelomičnoj privremenoj reviziji, primijenjena je na uobičajenu vrijednost utvrđenu u trenutačnoj reviziji kako je navedeno u uvodnoj izjavi 48. Izračunana vrijednost utvrđena u djelomičnoj privremenoj reviziji temeljila se na troškovima proizvodnje u Argentini, zamjenom sirovine u Argentini prosječnom tržišnom cijenom za benzen (koji se upotrebljava u sintetičkom načinu proizvodnje) te dodavanjem omjera prodajnih, općih i administrativnih troškova s dobiti.

               (54)

               Treba napomenuti da u ovom ispitnom postupku, za razliku od Provedbene uredbe (EU) br. 626/2012, moguće razlike vrsta proizvoda L + i DL navedene u uvodnoj izjavi 30. nisu uzete u obzir za izračun dampinške marže. Razlog je izostanak suradnje kineskih proizvođača izvoznika i posljedični nedostatak informacija o vrstama proizvoda koji se izvoze.

         2.1.4.   Dampinška marža

               (55)

               Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom prethodno utvrđenom u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

               (56)

               Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža za društvo Changmao Biochemical, izražena kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, premašila je 70 %.

               (57)

               Bez prilagodbe uobičajene vrijednosti radi uzimanja u obzir razlika u načinu proizvodnje, uobičajena vrijednost za Changmao Biochemical temeljila bi se isključivo na informacijama iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. U tom bi slučaju usporedbom tako utvrđene uobičajene vrijednosti s izvoznom cijenom dampinška marža premašila 170 %. Kao što je i prethodno navedeno, izračun dampinga temeljio bi se na usporedbi ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom kako je prethodno utvrđena u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. Međutim, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 53., Komisija smatra da je prilagodba uobičajene vrijednosti opravdana.

               (58)

               Nakon objave, podnositelji zahtjeva i udruženje proizvođača iz EU-a osporili su Komisijin pristup s obzirom na presudu Općeg suda od 3. svibnja 2018. u predmetu T-431/12 Distillerie Bonollo SpA i dr. protiv Vijeća (19). No rok za podnošenje žalbe protiv te presude još traje te se u ovom trenutku na temelju toga ne mogu donijeti konačni zaključci.

         2.2.   Ninghai Organic

               (59)

               Iako je Provedbenom uredbom (EU) br. 626/2012 povučen tretman tržišnoga gospodarstva za Ninghai Organic, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 4., to društvo i dalje ostvaruje koristi od pojedinačne stope pristojbe. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 18., Ninghai Organic nije surađivao u ovom ispitnom postupku.

         2.2.1.   Uobičajena vrijednost

               (60)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 41. i 42., zbog toga što nijedan proizvođač iz analognih zemalja nije surađivao, Komisija je uobičajenu vrijednost utvrdila na temelju druge razumne osnove u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, odnosno na temelju cijena domaćih računa za proizvod iz postupka revizije jednog argentinskog proizvođača dostavljenih u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

         2.2.2.   Izvozne cijene

               (61)

               Budući da Ninghai Organic nije surađivao, izvozne cijene za to društvo utvrđene su na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. za uvoz u Uniju izvršen tijekom RIPR-a u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

         2.2.3.   Usporedba

               (62)

               Komisija je tako utvrđene uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu usporedila na temelju cijene franko tvornica. U slučajevima u kojima je to bilo opravdano kako bi se osigurala primjerena usporedba, izvozna cijena i uobičajena vrijednost prilagođene su tako što su u obzir uzete razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

               (63)

               Izvozna cijena prilagođena je za prekooceanski prijevoz (0,07 EUR/kg), troškove manipuliranja (0,007 EUR/kg) i kopneni prijevoz (0,014 EUR/kg) na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

               (64)

               U skladu s uvoznim i izvoznim carinama koje su objavila kineska carinska tijela, tijekom RIPR-a bio je moguć samo djelomični povrat PDV-a na kineski izvoz proizvoda iz postupka revizije: porez od 17 % naplaćen je na izvoz, a zatim je 9 % od toga vraćeno. Stoga je Komisija uzela uobičajene vrijednosti i izvozne cijene s uključenim PDV-om te je uobičajenu vrijednost prilagodila tako da odgovara stopi PDV-a koja se primjenjuje na izvoz nakon povrata, ako je primjenjivo. Stoga je uobičajena vrijednost prilagođena za 8 %.

               (65)

               U skladu s dostupnim informacijama Changmao Biochemical proizvodio je proizvod iz postupka revizije „sintetičkim” načinom proizvodnje, dok je argentinski proizvođač primjenjivao „prirodni” način proizvodnje. Stoga je uobičajena vrijednost prilagođena kako je opisano u uvodnoj izjavi 53.

               (66)

               Nisu izvršene prilagodbe u pogledu proizvoda vrste L + i DL zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 54.

         2.2.4.   Dampinška marža

               (67)

               Komisija je uobičajenu vrijednost usporedila s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom kako je prethodno utvrđeno u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

               (68)

               Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža za Ninghai Organic izražena u postotku cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, premašila je 70 %.

               (69)

               Bez prilagodbe uobičajene vrijednosti radi uzimanja u obzir razlika u načinu proizvodnje, uobičajena vrijednost mogla bi se usporediti s izvoznom cijenom kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 60. i 61, s odgovarajućom prilagodbom kako je opisano u uvodnim izjavama 62. do 64. Tako izračunana dampinška marža premašila bi 170 %. Međutim, kao što je prethodno navedeno, Komisija smatra da je prilagodba uobičajene vrijednosti opravdana.

               (70)

               Kao što je i prethodno navedeno, u oba bi se slučaja izračun dampinga temeljio na usporedbi ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom kako je prethodno utvrđena u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

               (71)

               Tvrdnja podnositelja zahtjeva i udruženja proizvođača iz EU-a opisana u uvodnoj izjavi 58. u odnosu na Changmao Biochemical, da nije potrebna prilagodba s obzirom na razlike u načinu proizvodnje, iznesena je i u pogledu prilagodbe s obzirom na razlike u načinu proizvodnje za Ninghai Organic u uvodnoj izjavi 65. Te su strane stoga osporavale i točnost dampinške marže utvrđene u uvodnoj izjavi 68. Tvrdnja je odbijena zbog razloga spomenutog u uvodnoj izjavi 58.

         2.3.   Za sve ostale proizvođače izvoznike

               (72)

               U skladu s bazom podataka iz članka 14. stavka 6. kineski proizvođači na koje se primjenjuje preostala pristojba izvezli su manje od sedam tona proizvoda iz postupka revizije. S obzirom na tu neznatnu količinu koja čini samo 0,4 % izvoza kineskih proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju mjere u Uniju tijekom RIPR-a nije izračunana dampinška marža za preostala društva iz Kine.

         2.4.   Zaključak o dampingu

               (73)

               U uvodnim izjavama 56. i 68. nastavak dampinga tijekom RIPR-a utvrđen je za dva društva koja su ostvarila korist od pojedinačne dampinške marže. Razina utvrđenog dampinga premašila je 70 % za oba društva. Budući da su ta dva društva zajedno činila više od 99 % kineskog izvoza na koji se primjenjuju mjere, zaključeno je da je tijekom RIPR-a nastavljen damping iz Kine.

         3.   Kretanje uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

               (74)

               Slijedom nalaza o postojanju dampinga tijekom RIPR-a Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći elementi: proizvodni i rezervni kapacitet u Kini, kretanje kineskog izvoza u ostalim trećim zemljama i privlačnost tržišta Unije.

               (75)

               Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe nalazi u pogledu vjerojatnosti ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili su se na raspoloživim podacima, odnosno izvorima navedenima u uvodnoj izjavi 35.

               (76)

               Kako je već utvrđeno u uvodnoj izjavi 33., analiza vjerojatnosti nastavka dampinga temeljila se na podacima koji se odnose isključivo na „proizvođače na koje se primjenjuju mjere”, tj. sve kineske proizvođače osim društva Hangzhou Bioking.

         3.1.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini

               (77)

               Na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera koji su unakrsno provjereni i, prema potrebi, izmijenjeni na temelju web-mjesta kineskih proizvođača te informacija prikupljenih u prethodnim ispitnim postupcima (20), ukupni proizvodni kapacitet kineskih proizvođača na koje se primjenjuju mjere iznosio je tijekom RIPR-a 54 000 tona.

               (78)

               Na temelju javno dostupnih informacija kineska domaća potrošnja tijekom RIPR-a procijenjena je na oko 8 500 tona godišnje (21). Uzimajući u obzir uvoz proizvoda iz postupka revizije u Kinu evidentiran u bazi podataka GTA (tj. oko 300 tona), procjenjuje se da je ukupna kineska domaća prodaja (uključujući Hangzhou Bioking) iznosila oko 8 200 tona. Budući da bolje informacije nisu bile dostupne, pretpostavljeno je da je udio domaće prodaje kineskih proizvođača na koje se primjenjuju mjere u ukupnoj kineskoj domaćoj prodaji bio jednak njihovu udjelu u ukupnom kineskom proizvodnom kapacitetu. Pod tom pretpostavkom domaća prodaja kineskih proizvođača na koje se primjenjuju mjere procijenjena je na [6 200–6 600] (22) tona tijekom RIPR-a.

               (79)

               Tijekom RIPR-a ukupni kineski izvoz (uključujući Hangzhou Bioking) iznosio je 33 300 tona, dok je izvoz kineskih proizvođača na koje se primjenjuju mjere u skladu s kineskom bazom podataka iznosio [20 000–25 000] tona. Uzimajući u obzir domaću prodaju kako je prethodno utvrđena, to znači da je ukupna kineska proizvodnja iznosila oko 41 500 tona, od kojih su [26 000–30 000] tona proizveli kineski proizvođači na koje se primjenjuju mjere.

               (80)

               Rezervni kapacitet proizvođača na koje se primjenjuju mjere bio je [24 000 - 28 000] tona.

               (81)

               Na temelju prethodnih nalaza iz uvodnih izjava 77. do 80. u pogledu kineske domaće potrošnje, proizvodnog kapaciteta, proizvodnje i kineskog izvoza doneseni su sljedeći zaključci:

                           —

                           kineska domaća potrošnja čini tek 16 % proizvodnog kapaciteta kineskih proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju mjere,

                           —

                           kineski proizvođači izvoznici na koje se primjenjuju mjere izrazito su usmjereni na izvoz, što dokazuje činjenica da su izvezli više od 75 % svoje proizvodnje,

                           —

                           stopa iskorištenosti kapaciteta proizvođača na koje se primjenjuju mjere tijekom RIPR-a bila je manja od 55 %. S obzirom na ograničenost domaćeg tržišta svaki pokušaj povećanja te niske stope iskorištenosti dovest će do povećanja izvoza,

                           —

                           rezervni kapacitet proizvođača na koje se primjenjuju mjere činio je [110 %–120 %] potrošnje u Uniji.

               (82)

               Prema podacima o istraživanju tržišta (23) očekuje se da će godišnja stopa rasta domaće potražnje za proizvodom iz postupka revizije u regiji Azije i Pacifika od 2014. do 2020. iznositi 6,8 %. Ekstrapolacija na temelju te stope i kineske domaće potražnje utvrđene za RIPR dovela bi procijenjene kineske domaće potražnje od 13 500 tona do 2022. To bi još uvijek bilo znatno manje od kineskog proizvodnog kapaciteta tijekom RIPR-a.

               (83)

               Osim toga, valja istaknuti da je nakon razdoblja ispitnog postupka revizije Hangzhou Bioking povećao svoj kapacitet za [8 000–13 000] tona/godinu. Naime, zamijenio je postojeću tvornicu novom linijom koja proizvodi 25 000 tona/godinu (24). Time će se dodatno povećati neravnoteža između proizvodnog kapaciteta i potražnje na domaćem kineskom tržištu.

               (84)

               Stoga je jasno da za kineske proizvođače izvoznike na koje se primjenjuju mjere postoji poticaj da zadrže ili poboljšaju svoj položaj na svojim izvoznim tržištima.

         3.2.   Kretanje kineskoga izvoza u ostalim trećim zemljama

               (85)

               Budući da kineski proizvođači izvoznici na koje se primjenjuju mjere nisu surađivali, kineske izvozne cijene u trećim zemljama nisu se mogle analizirati potpuno odvojeno od društva Hangzhou Bioking. Razlog je tome činjenica da se u kineskoj statističkoj bazi podataka o izvozu evidentira samo obujam koji je izvezlo svako društvo, ali se ne evidentiraju i odgovarajuće vrijednosti. Međutim, s obzirom na to da je u skladu s kineskom statističkom bazom podataka o izvozu izvoz društva Hangzhou Bioking u treće zemlje činio manje od petine ukupnog kineskog izvoza u te zemlje, smatralo se da su nalazi o ukupnom kineskom izvozu u ostale treće zemlje ipak reprezentativni za ponašanje kineskih proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju mjere.

               (86)

               Usporedbom prosječne kineske izvozne cijene u ostatak svijeta, kako je evidentirana u kineskoj bazi podataka i prilagođena na razinu franko tvornica, s prethodno utvrđenom uobičajenom vrijednosti za Changmao Biochemical i Ninghai Organic, dobivena je dampinška marža koja bi mogla iznositi više od 70 % nakon primjene prilagodbe radi uzimanja u obzir razlike u načinu proizvodnje, kako je opisano u uvodnoj izjavi 53. U pogledu pet glavnih tržišta trećih zemalja za kineske proizvođače izvoznike, odnosno Indije, Rusije, SAD-a, Turske i Australije prema redoslijedu važnosti, koja čine 69 % ukupnog izvoza iz Kine u ostale treće zemlje, izračunane dampinške marže isto su tako bile više od 70 % na svakom tržištu (od 72 % do 87 %).

               (87)

               Kad bi se uobičajena vrijednost temeljila na uobičajenoj vrijednosti navedenoj u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, bez prilagodbe s obzirom na razlike u postupcima proizvodnje, dampinška marža bila bi veća od 170 %. Međutim, kao što je prethodno navedeno, Komisija smatra da je prilagodba uobičajene vrijednosti opravdana.

               (88)

               Stoga je zaključeno da su kineski proizvođači na koje se primjenjuju mjere svoj proizvod izvozili po dampinškim cijenama na tržišta trećih zemalja.

         3.3.   Privlačnost tržišta Unije

               (89)

               Na kineskom domaćem tržištu postoji znatan prekomjerni kapacitet zbog čega će kineski proizvođači na koje se primjenjuju mjere možda morati pronaći druga tržišta za svoj rezervni kapacitet.

               (90)

               Tržište Unije daleko je najveće na svijetu te je prema podacima o istraživanju tržišta tijekom RIPR-a činilo 35 % globalne potrošnje proizvoda iz postupka revizije (25). Iz baze podataka GTA vidljivo je i da je prosječna cijena FOB kineskog izvoza u Uniju tijekom RIPR-a bila od 6 % do 8 % viša od prosječne cijene kineskog izvoza u ostatak svijeta (26) tijekom istog razdoblja. Zato je Komisija zaključila da je tržište Unije privlačno za kineski izvoz jer bi se na njemu mogla ostvariti veća dobit od prodaje nego na drugim izvoznim tržištima.

               (91)

               Uz to, činjenica da su unatoč antidampinškim mjerama kineski proizvođači izvoznici na koje se primjenjuju mjere nastavili izvoziti znatne količine u Uniju, koje su tijekom RIPR-a činile 8 % potrošnje u Uniji, potvrđuje njihovu stalnu snažnu zainteresiranost za tržište Unije.

               (92)

               Tijekom RIPR-a manje od 30 % izvoza dvaju kineskih proizvođača na koje se primjenjuju mjere bilo je usmjereno u Uniju. Razumno se može očekivati da bi u slučaju stavljanja mjera izvan snage i ta dva proizvođača na koje se trenutačno primjenjuju pojedinačne pristojbe povećala svoj izvoz u Uniju. Razumno se može očekivati da bi i drugi kineski proizvođači koji trenutačno izvoze veoma malo (7 tona rijekom RIPR-a) na tržište Unije počeli e zbog visoke preostale pristojbe u Uniju izvoziti znatne količine.

         3.4.   Zaključak

               (93)

               Zaključno, dampinške marže utvrđene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, veliki proizvodni kapacitet, veliki rezervni kapacitet u kombinaciji s kretanjem kineskog izvoza u ostalim trećim zemljama te privlačnost tržišta Unije upućuju na to da bi stavljanje mjera izvan snage vjerojatno dovelo do znatnog povećanja izvoza u Uniju. S obzirom na dampinške marže utvrđene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije vjerojatno je da će se i budući izvoz obavljati po vrlo niskim dampinškim cijenama. Komisija je stoga zaključila da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga.

         D   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

   1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

               (94)

               Tijekom RIPR-a istovjetni proizvod proizvodilo je devet proizvođača u Uniji. Od tih devet proizvođača sedam ih je surađivalo u ispitnom postupku. Za tih sedam proizvođača utvrđeno je da čine većinski udio, u ovom slučaju više od 60 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Oni, stoga, čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.

               (95)

               Utvrđeno je da proizvodnja u Uniji iznosi 18 900 tona, odnosno 64 % procijenjene ukupne proizvodnje u Uniji, uključujući druga dva proizvođača iz Unije (29 661 tona (27) ukupno).

               (96)

               Za potrebe analize štete pokazatelji štete ocijenjeni su na razini većinskog udjela proizvodnje u Uniji, na temelju provjerenih informacija prikupljenih od proizvođača koji su surađivali u ispitnom postupku.

               (97)

               Tržište proizvoda iz postupka revizije u Uniji obilježava relativno mali broj proizvođača, uglavnom malih i srednjih poduzeća. Osim jednog proizvođača koji proizvodi samo vinsku kiselinu, svi su ostali proizvođači vertikalno integrirani, a glavna im je djelatnost proizvodnja alkohola od vinskog taloga, odnosno postupak u kojem je proizvod iz postupka revizije nusproizvod.

               (98)

               Razmatrano razdoblje trenutačnog ispitnog postupka djelomično se preklapa s razdobljem ispitnog postupka iz uvodne izjave 5. za 2013. i djelomično za 2014. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 96., aspekti štete u ovom ispitnom postupku ocijenjeni su na razini većinskog udjela proizvodnje u Uniji, na temelju provjerenih informacija prikupljenih od proizvođača iz Unije koji su surađivali. U ispitnom postupku iz uvodne izjave 5. makroekonomski pokazatelji štete kao što su proizvodnja i obujam prodaje te tržišni udio ocijenjeni su na temelju podataka svih proizvođača iz Unije. Stoga se vrijednosti nekih pokazatelja razlikuju za ovaj ispitni postupak i za ispitni postupak iz uvodne izjave 5.

         2.   Potrošnja u Uniji

               (99)

               Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, obujam uvoza iz trećih zemalja u Uniju na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6., kineski uvoz na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. te obujam prodaje drugih proizvođača iz Unije na temelju informacija navedenih u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

               (100)

               Potrošnja u Uniji smanjila se od 2013. do RIPR-a za 11 %. Potražnja je od 2013. do 2014. pala za 10 %, a zatim je ostala na razini iz 2014. U načelu, potražnja za proizvodom iz postupka revizije ovisi o vanjskim elementima kao što su klimatski uvjeti koji utječu na potrošnju proizvoda iz postupka revizije u sektoru vina. U građevinskom sektoru ta potrošnja može varirati zbog općeg obujma građevinskih radova i zbog upotrebe zamjenskog proizvoda.

                  Tablica 1.

                  Potrošnja u Uniji

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Ukupna potrošnja (u tonama)

                           25 455

                           22 931

                           23 767

                           22 610

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              90

                              93

                              89

                              Izvor: zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, baza podataka iz članka 14. stavka 6., provjereni odgovori na upitnik

         3.   Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Kine

   3.1.   Obujam i tržišni udio

   i.
         Ukupan uvoz iz Kine

               (101)

               Kako bi se procijenila cjelokupna situacija na tržištu Unije, Komisija je također procijenila obujam ukupnog uvoza proizvoda iz postupka revizije (tj. uključujući uvoz od društva koje ne podliježe mjerama Hangzhou Bioking). Utvrđeno je da se tijekom razmatranog razdoblja ukupni obujam uvoza iz Kine u Uniju smanjio za 47 %. Smanjio se s [9 000–11 000] tona u 2013. na [5 000–6 000] tona tijekom RIPR-a, što odgovara tržišnom udjelu od [20–30] %. Uzimajući u obzir činjenicu da se na samo jednog proizvođača izvoznika nisu primjenjivale mjere, ukupne brojke i brojke koje se odnose na izvoznike na koje se primjenjuju mjere moraju se prikazati kao rasponi ili indeksi zbog razloga povjerljivosti.

                  Tablica 2.

                  Obujam uvoza i tržišni udio ukupnog uvoza iz Kine

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Obujam ukupnog uvoza iz Kine (u tonama)

                           [9 000 –11 000 ]

                           [8 000 –9 000 ]

                           [6 000 –8 000 ]

                           [5 000 –6 000 ]

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              82

                              65

                              53

                           Tržišni udio ukupnog uvoza iz Kine (%)

                           [40–50]

                           [30–40]

                           [25–35]

                           [20–30]

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              91

                              70

                              60

                              Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

         ii.
         Uvoz iz Kine na koji se primjenjuju mjere

               (102)

               Slično tome, obujam uvoza u Uniju kineskih proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju antidampinške mjere smanjio se tijekom RIPR-a za 49 %, s [11 %–14 %] na početku razmatranog razdoblja na [1 600–1 900 tona], što odgovara tržišnom udjelu od [7 %–10 %].

                  Tablica 3.

                  Obujam uvoza i tržišni udio kineskog uvoza na koji se primjenjuju mjere

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Obujam uvoza iz Kine na koji se primjenjuju mjere (u tonama)

                           [3 100 –3 700 ]

                           [2 300 –2 800 ]

                           [1 900 –2 300 ]

                           [1 600 –1 900 ]

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              82

                              66

                              51

                           Tržišni udio uvoza iz Kine na koji se primjenjuju mjere (%)

                           [11–14]

                           [10–13]

                           [8–11]

                           [7–10]

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              91

                              70

                              58

                              Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

         iii.
         Uvoz iz Kine na koji se ne primjenjuju mjere

               (103)

               Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza iz Kine u Uniju na koji se ne primjenjuju mjere razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 4.

                  Obujam uvoza i tržišni udio uvoza iz Kine na koji se ne primjenjuju mjere

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Obujam uvoza iz Kine na koji se ne primjenjuju mjere (u tonama)

                           [7 000 –8 000 ]

                           [6 000 –7 000 ]

                           [4 000 –5 000 ]

                           [3 000 –4 000 ]

                           Obujam uvoza

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              82

                              65

                              54

                           Tržišni udio uvoza iz Kine na koji se ne primjenjuju mjere (%)

                           [25–35]

                           [20–30]

                           [20–30]

                           [10–20]

                           Tržišni udio

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              91

                              70

                              60

                              Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

               (104)

               Obujam uvoza iz NRK-a na koji se ne primjenjuju mjere čini najveći dio kineskog uvoza. Tijekom razmatranog razdoblja smanjio se za 46 %, što je vrlo slično kretanju uvoza na koji se primjenjuju mjere. Stoga je njegov udio u ukupnom kineskom izvozu u Uniju ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja.

         3.2   Cijene i sniženje cijena

   i.
         Cijene i sniženje cijena uvoza na koji se primjenjuju mjere

               (105)

               Sljedeća tablica prikazuje razvoj prosječnih uvoznih cijena CIF na granici EU-a za uvoz iz Kine na koji se primjenjuju mjere.

                  Tablica 5.

                  Prosječna cijena uvoza iz Kine na koji se primjenjuju mjere

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Cijena kineskog uvoza na koji se primjenjuju mjere (EUR/tona)

                           2 731

                           2 706

                           2 443

                           1 895

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              99

                              89

                              69

                              Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

               (106)

               Prosječne jedinične prodajne cijene kineskog uvoza na koji se primjenjuju mjere na razini CIF iznosile su 1 895 EUR/tona tijekom RIPR-a, što tijekom razmatranog razdoblja odgovara smanjenju od 31 %.

               (107)

               Sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrđeno je usporedbom (a) ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije koji surađuju, a koja je naplaćena nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođena na razinu franko tvornica i (b) prosječne cijene uvoza iz predmetne zemlje na koji se primjenjuju mjere prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na osnovi cijena CIF na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6., te dodavanjem primjenjivih carinskih i antidampinških pristojbi i troškova nakon uvoza.

               (108)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 27., s obzirom na to da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, nisu se mogle utvrditi vrste proizvoda koje su se izvozile iz Kine. Stoga usporedba prema vrsti proizvoda nije bila moguća. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa koji su proizvođači iz Unije koji surađuju ostvarili u razdoblju ispitnog postupka revizije. Usporedbom je utvrđena ponderirana prosječna marža sniženja cijena od 19 %.

         ii.
         Cijene uvoza na koji se ne primjenjuju mjere

               (109)

               Tijekom razmatranog razdoblja cijene uvoza iz NRK-a na koji se ne primjenjuju mjere za proizvod iz postupka revizije smanjile su se za 34 %. Tijekom razmatranog razdoblja cijene uvoza na koji se ne primjenjuju mjere bile su nešto više od cijena dampinškog uvoza ili na istoj razini (28). Tijekom cijelog razmatranog razdoblja cijene uvoza na koji se ne primjenjuju mjere bile su niže od cijena industrije Unije.

                  Tablica 6.

                  Cijene uvoza iz Kine na koji se ne primjenjuju mjere

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Cijena kineskog uvoza na koji se primjenjuje nulta stopa pristojbe (EUR/tona)

                           [2 900 –3 100 ]

                           [2 800 –3 000 ]

                           [2 300 –2 500 ]

                           [1 900 –2 100 ]

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              94

                              79

                              66

                              Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

         4.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

               (110)

               U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza iz trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u smislu obujma i tržišnog udjela te kao prosječna cijena tog uvoza.

                  Tablica 7.

                  Uvoz iz trećih zemalja osim Kine

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Obujam uvoza iz trećih zemalja (u tonama)

                           250

                           139

                           20

                           4

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              56

                              8

                              2

                           Tržišni udio uvoza iz trećih zemalja (%)

                           1

                           1

                           0

                           0

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              62

                              9

                              2

                           Cijena uvoza (EUR/tona)

                           3 307

                           2 931

                           Nije primjenjivo

                           Nije primjenjivo

                              Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

               (111)

               Uvoz iz trećih zemalja bio je na vrlo niskim razinama i gotovo je prestao tijekom RIPR-a. Smanjio se s 250 tona u 2013. na praktički nulu u RIPR-u. Cijene tog uvoza bile su više od cijena uvoza iz Kine. Te su cijene bile niže od razine prosječne cijene industrije Unije 2013. i 2014. Uvezena količina bila je 2015. vrlo niska (9 tona) te je u RIPR-u bila gotovo na nuli. Stoga se proizašle prosječne cijene za te godine nisu smatrale reprezentativnima ili smislenima. U svakom slučaju, izvoz iz trećih zemalja bio je neznatan jer je tijekom cijelog razmatranog razdoblja činio samo 1 % tržišta ili manje.

         5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (112)

               Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i indekse koji imaju utjecaj na stanje industrije Unije.

               (113)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 94., ta se ocjena temeljila na većinskom udjelu proizvodnje u Uniji na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije koji surađuju.

         6.   Proizvodnja

               (114)

               Proizvodnja u Uniji ukupno se povećala za 22 % od 2013. do RIPR-a. Ostala je stabilna od 2013. do 2014., povećala se za 10 postotnih bodova od 2014. do 2015. i za još 11 % od 2015. do RIPR-a. Budući da trošak proizvodnje proizvoda iz postupka revizije uglavnom ovisi o cijeni sirovine koja podliježe sezonskim promjenama, povećanje razine proizvodnje nije bilo primjetno povezano s ukupnim troškovima proizvodnje ili ukupnom profitabilnosti industrije Unije.

                  Tablica 8.

                  Obujam proizvodnje

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Obujam proizvodnje (u tonama)

                           15 432

                           15 580

                           17 055

                           18 900

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              101

                              111

                              122

                              Izvor: odgovori na upitnik

         7.   Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (115)

               Proizvodni kapacitet industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 6 %. To se povećanje uglavnom moglo pripisati ulaganju jednog proizvođača iz Unije 2015.

               (116)

               Iskorištenost kapaciteta stalno se povećavala s 43 % u 2013. na 50 % tijekom RIPR-a (tj. za 7 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja). To je povećanje iskorištenosti kapaciteta rezultat povećanja obujma proizvodnje, dok se kapacitet povećao po nižoj stopi. Međutim, iskorištenost kapaciteta nije imala odlučujuću ulogu u znatnom smanjenju prosječnog troška proizvodnje zabilježenom u razmatranom razdoblju zbog razloga utvrđenih u uvodnoj izjavi 127.

                  Tablica 9.

                  Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Proizvodni kapacitet (u tonama)

                           35 604

                           35 604

                           36 804

                           37 590

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              100

                              103

                              106

                           Iskorištenost kapaciteta (%)

                           43

                           44

                           46

                           50

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              101

                              107

                              116

                              Izvor: odgovori na upitnik

         8.   Obujam prodaje

               (117)

               Ukupni obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije povećao se u razmatranom razdoblju za 33 %. Do najizraženijeg je povećanja došlo od 2014. do 2015. kad se obujam povećao za 43 %. Kretanje je bilo obrnuto od 2015. do RIPR-a te se obujam prodaje smanjio za 11 %.

                  Tablica 10.

                  Obujam prodaje industrije Unije

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Prodaja nepovezanim stranama u Uniji (u tonama)

                           6 984

                           7 265

                           10 367

                           9 273

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              104

                              148

                              133

                              Izvor: odgovori na upitnik

               (118)

               Obujam prodaje utvrđen je i za sve proizvođače iz Unije na temelju stvarnog obujma prodaje industrije Unije prethodno utvrđenog u uvodnoj izjavi 96. te za ostale proizvođače iz Unije na temelju informacija navedenih u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera (29).

                  Tablica 11.

                  Ukupni obujam prodaje svih proizvođača iz Unije

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Prodaja nepovezanim stranama u Uniji (u tonama)

                           [13 500 –15 500 ]

                           [12 500 –15 000 ]

                           [15 000 –17 000 ]

                           [16 500 –17 500 ]

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              [90–100]

                              [110–120]

                              [115–125]

                              Izvor: odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

               (119)

               Povećanje ukupne prodaje bilo je manje izraženo od povećanja obujma prodaje industrije Unije. Obujam prodaje utvrđen na temelju toga smanjio se u usporedbi s prethodnim ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera navedenim u uvodnoj izjavi 3. Tako se od 2010. (odnosno RIPR-a prethodnog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera) do 2013. obujam prodaje smanjio za [25 %–35 %], s 20 623 tona u 2010. na [13 500–15 500 tona] u 2013. Stoga je unatoč povećanju obujma prodaje zabilježenom tijekom razmatranog razdoblja u ovom ispitnom postupku obujam prodaje tijekom RIPR-a ostao manji od prosječnog obujma prodaje tijekom prethodnog ispitnog postupka revizije.

         9.   Tržišni udio

               (120)

               Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije povećala je svoj tržišni udio za 14 postotnih bodova, tj. on se povećao s 29 % u 2013. na 43 % tijekom RIPR-a. U tom se povećanju odražava činjenica da se unatoč smanjenju potrošnje prodaja industrije Unije povećala u razmatranom razdoblju.

                  Tablica 12.

                  Tržišni udio industrije Unije

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Tržišni udio (%)

                           27

                           32

                           44

                           41

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              115

                              152

                              146

                              Izvor: odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i baza podataka iz članka 14. stavka 6.

               (121)

               Povećanje tržišnog udjela svih proizvođača iz Unije bilo je manje izraženo od povećanja tržišnog udjela industrije Unije. Tijekom razmatranog razdoblja tržišni udio svih proizvođača iz Unije povećao se za 32 %, s [50 %–60 %] na [70 %–80 %].

                  Tablica 13.

                  Tržišni udio svih proizvođača iz Unije

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Tržišni udio proizvođača iz Unije (%)

                           [50–60]

                           [60–70]

                           [65–75]

                           [70–80]

                           Tržišni udio svih proizvođača iz Unije

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              107

                              124

                              132

                              Izvor: odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju i baza podataka iz članka 14. stavka 6.

         10.   Rast

               (122)

               Iako se od 2013. do RIPR-a potrošnja u Uniji smanjila za 11 %, obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije povećao se te se njezin tržišni udio povećao za 14 postotnih bodova.

         11.   Zaposlenost

               (123)

               Razina zaposlenosti industrije Unije zabilježila je povećanje od 9 % od 2013. do 2015. te je ostala praktički stabilna tijekom RIPR-a, uglavnom zbog povećanja proizvodnje i proizvodnog kapaciteta.

                  Tablica 14.

                  Zaposlenost

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Zaposlenost (osobe)

                           153

                           154

                           167

                           167

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              101

                              109

                              109

                              Izvor: odgovori na upitnik

         12.   Produktivnost

               (124)

               Produktivnost industrije Unije, mjerena kao output (u tonama) po zaposlenoj osobi godišnje, povećala se za 12 % u razmatranom razdoblju. Razlog je tome činjenica da se proizvodnja više povećala od zaposlenosti (za 22 % odnosno 10 %).

                  Tablica 15.

                  Produktivnost

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                           101

                           101

                           102

                           113

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              100

                              101

                              112

                              Izvor: odgovori na upitnik

         13.   Visina dampinških marža i oporavak od učinaka prethodnog dampinga

               (125)

               Znatne razine dampinga utvrđene su u ovom ispitnom postupku. Iako je industrija Unije pokazala pozitivan razvoj situacije u pogledu obujma prodaje i tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja, financijski pokazatelji, kako je navedeno u uvodnim izjavama 126. do 137. pali su. Stoga se smatra da se industrija Unije nije u potpunosti oporavila od učinaka dampinškog uvoza. Podsjeća se da su u početnom ispitnom postupku dampinške marže od 4,7 % i 10,1 % utvrđene za dva kineska proizvođača izvoznika kojima je odobren tretman tržišnoga gospodarstva. Dampinška marža za sva ostala trgovačka društva utvrđena je na 34,9 %. Uz to, kako je navedeno u prethodnim uvodnim izjavama 74. i 93., vjerojatnost nastavka dampinga utvrđena je uglavnom na temelju dostupnog prekomjernog proizvodnog kapaciteta u Kini, kretanja cijena kineskih izvoznika na tržištima i privlačnosti tržišta Unije. Stoga se smatra da je industrija Unije i dalje u osjetljivom položaju s obzirom na štetne učinke dampinškog uvoza na tržište Unije.

         14.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

               (126)

               Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjile su se od 2013. do 2015. za 47 % te su tijekom RIPR-a ostale na toj razini. U apsolutnom smislu prodajne cijene smanjile su se s 5 239 EUR/tona u 2013. na 2 761 EUR/tona tijekom RIPR-a.

               (127)

               Dostupnost kalcijeva tartrata, koji se dobiva iz vinskog taloga i čini većinu ukupnih troškova proizvodnje vinske kiseline, mijenja se ovisno o kvaliteti berbe grožđa. Stoga povoljni ili loši klimatski uvjeti u Uniji utječu na ukupnu ponudu kalcijeva tartrata i njegovu prodajnu cijenu, što pak utječe na godišnje prosječne prodajne cijene. Stoga su cijene Unije zabilježene 2013. bile iznimno visoke s obzirom na dugoročna kretanja. Isto tako, godine u razdoblju od 2014. do RIPR-a bile su bolje godine za berbu grožđa u Uniji te su godišnje prosječne prodajne cijene bile niže. Potrebno je napomenuti i da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100., klimatski uvjeti povezani s berbom nemaju ulogu samo u ponudi kalcijeva tartarata, nego i u potražnji za proizvodom iz postupka revizije u industriji proizvodnje vina. Stoga postoji element promjenjivosti cijena i troškova proizvodnje vinske kiseline koji je također zabilježen tijekom razmatranog razdoblja.

               (128)

               Prosječna jedinična prodajna cijena (47 % tijekom razmatranog razdoblja) brže se smanjivala i to je smanjenje bilo izraženije od smanjenja troška proizvodnje tijekom istog razdoblja (44 % tijekom razmatranog razdoblja). Stoga je prosječan trošak proizvodnje premašio prosječnu jediničnu prodajnu cijenu 2014. i 2015., uz negativan učinak na profitabilnost kako je prikazano u nastavku u tablici 16.

                  Tablica 16.

                  Prosječne prodajne cijene i jedinični trošak

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Prosječna prodajna cijena na tržištu EU-a (EUR/tona)

                           5 239

                           3 490

                           2 768

                           2 761

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              67

                              53

                              53

                           Jedinični trošak proizvodnje

                           4 865

                           3 534

                           2 880

                           2 738

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              73

                              59

                              56

                              Izvor: odgovori na upitnik

         15.   Troškovi rada

               (129)

               Prosječni troškovi rada industrije Unije razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 17.

                  Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                           44 705

                           43 685

                           42 999

                           42 847

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              98

                              96

                              96

                              Izvor: odgovori na upitnik

               (130)

               Tijekom razmatranog razdoblja prosječni troškovi rada industrije Unije po zaposleniku smanjili su se za 4 %.

         16.   Zalihe

               (131)

               Ukupno je obujam zaliha ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Povećao se za 10 % od 2013. do 2014. te se snažno smanjio 2015. za 60 %. Tomu je razlog činjenica da se obujam prodaje industrije Unije te godine povećao brže od njezina obujma proizvodnje, kako je opisano u uvodnim izjavama 114. do 119. Međutim, od 2015. do RIPR-a obujam zaliha vratio se na razine iz 2013. jer se obujam proizvodnje približio povećanom obujmu prodaje.

                  Tablica 18.

                  Zalihe

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Završne zalihe (u tonama)

                           2 436

                           2 683

                           1 070

                           2 424

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              110

                              44

                              100

                              Izvor: odgovori na upitnik

         17.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (132)

               Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 19.

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           RIPR

                           Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                           7,1

                           – 1,2

                           – 4,0

                           0,8

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              – 18

                              – 56

                              12

                           Novčani tok (EUR)

                           6 292 920

                           1 624 457

                           – 619 997

                           154 944

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              26

                              – 10

                              2

                           Ulaganja (EUR)

                           901 901

                           906 141

                           4 405 499

                           2 099 201

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              100

                              488

                              233

                           Povrat ulaganja (%)

                           2,9

                           – 0,3

                           – 0,3

                           0,1

                              Indeks (2013. = 100)

                              100

                              – 12

                              – 9

                              3

                              Izvor: odgovori na upitnik

               (133)

               Profitabilnost proizvođača iz Unije utvrđena je iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda industrija Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima smanjila se sa 7,1 % na gotovo nulu (0,8 %), što odgovara ukupnom smanjenju od 88 %. To je u skladu s činjenicom da su se prodajne cijene smanjile brže od troška proizvodnje. Stoga se profitabilnost najviše smanjila od 2013. do 2014. kad je industrija Unije zabilježila gubitke od – 1,2 %. Gubici su se 2015. povećali i dosegli – 4,0 %. Tijekom RIPR-a profitabilnost se ponovno povećala i dosegla blago pozitivne razine. Taj pozitivni razvoj povezan je s povećanjem proizvodnje, stope iskorištenosti kapaciteta i produktivnosti, što je dovelo do smanjenja troška proizvodnje po toni. Iako su prosječne prodajne cijene ostale nepromijenjene, to je dovelo do povećanja profitabilnosti od 2015. do RIPR-a. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja profitabilnost je bila niža od 8 % ciljne dobiti za tu industriju.

               (134)

               Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. U skladu s pogoršanjem profitabilnosti novčani tok smanjio se za 98 % tijekom razmatranog razdoblja: smanjio se 75 % u 2014. i postao negativan 2015. Tijekom RIPR-a bio je tek neznatno iznad nule.

               (135)

               Ulaganja industrije Unije u proizvodnju istovjetnog proizvoda ukupno su se povećala za 133 % tijekom razmatranog razdoblja. To je posljedica većih ulaganja, posebno tijekom 2015. i RIPR-a. Međutim, ta je ulaganja izvršilo tek nekoliko društava. Najveće pojedinačno ulaganje koje je činilo više od 50 % ukupnih ulaganja 2015. bilo je povezano sa premještanjem djelatnosti.

               (136)

               Povrat ulaganja dobit je izražena kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. U skladu sa smanjenjem profitabilnosti povrat je postao negativan 2014. i 2015. te je tijekom RIPR-a iznosio samo 0,1 %. Ukupan povrat ulaganja bio je slab tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

               (137)

               Zbog slabljenja novčanog toka smanjila se sposobnost industrije Unije da prikupi kapital putem internih sredstava. Stoga se sposobnost prikupljanja kapitala pogoršala od prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Međutim, nisu postojale naznake da je to utjecalo na sposobnost društava da nastave svoje poslovanje ili izvrše ulaganja.

         18.   Zaključak o šteti

               (138)

               Pokazatelji štete, kao što su proizvodnja, obujam prodaje i tržišni udio, zabilježili su pozitivna kretanja tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, ta kretanja nisu pozitivno utjecala na ukupno financijsko stanje industrije Unije. Naprotiv, profitabilnost industrije Unije zabilježila je izrazito negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja te je 2014. i 2015. industrija čak zabilježila gubitak. Tijekom RIPR-a industrija Unije bila je tek neznatno iznad praga isplativosti. Nadalje, i drugi su se financijski pokazatelji kao što su novčani tok i povrat ulaganja pogoršali i zabilježili negativne vrijednosti tijekom razmatranog razdoblja.

               (139)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 2., trenutačne antidampinške pristojbe uspostavljene su za uvoz vinske kiseline iz NRK-a, osim za društvo Hangzhou Bioking. Neovisno o tome, na industriju Unije negativno je djelovao dampinški uvoz iz NRK-a. Točnije, zbog dampinškog uvoza postojao je znatan pritisak na cijene zbog čega su cijene industrije Unije snižene za 19 % unatoč postojećim antidampinškim pristojbama. Zbog tog pritiska na cijene industrija Unije nije mogla održati svoje cijene iznad troška proizvodnje. To je negativno utjecalo na stanje industrije Unije, što je vidljivo iz smanjenja prodajnih cijena i profitabilnosti te drugih financijskih pokazatelja štete. Stoga je, unatoč povećanju obujma prodaje i tržišnog udjela industrije Unije, tijekom razmatranog razdoblja došlo do pogoršanja profitabilnosti (iako se ponovno povećala tijekom RIPR-a, dosegla je razine neznatno više od praga isplativosti) te novčanog toka i povrata ulaganja. Na temelju toga utvrđeno je da se postojećim mjerama nisu u potpunosti postigli željeni učinci i da je industrija Unije i dalje bila u osjetljivom položaju s obzirom na štetne učinke dampinškog uvoza na tržište Unije.

               (140)

               Nakon objave jedan kineski proizvođač izvoznik iznio je nekoliko tvrdnji u pogledu analize štete:

               (141)

               Kao prvo, ta je strana neke pokazatelje štete smatrala nepouzdanima na temelju razlike između pokazatelja u ovom ispitnom postupku i u ispitnom postupku iz uvodne izjave 5. Ta je strana posebno spomenula potrošnju u Uniji, zalihe i profitabilnost industrije Unije. Tvrdila je da Komisija nije u dovoljnoj mjeri objasnila te razlike te da bi se uporabom drugog skupa podataka došlo do drukčijih zaključaka o šteti.

               (142)

               S tim u vezi treba napomenuti da je razlog za te razlike podataka naveden u uvodnim izjavama od 94. do 98. Stoga su u ispitnom postupku iz uvodne izjave 5. makroekonomski pokazatelji štete, kao što su proizvodnja i obujam prodaje te tržišni udio ocijenjeni na temelju podataka od svih proizvođača Unije, a trenutačnim ispitnim postupkom ti su pokazatelji ocijenjeni na temelju većinskog udjela u industriji Unije. Stoga se u tim istragama razlikuju vrijednosti nekih pokazatelja. Ta strana nije dostavila dodatne elemente kojima bi potkrijepila svoju tvrdnju. Ta se tvrdnja stoga odbija.

               (143)

               Drugo, ista je stranka tvrdila da određeni pokazatelji, kao što su obujam prodaje, tržišni udio, obujam proizvodnje, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta, zaposlenost, produktivnost, trošak rada, novčani tok i ulaganja pokazuju pozitivna kretanja. Stoga se ne može zaključiti da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. U tom pogledu, prvo, Komisija nije utvrdila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu, nego se samo smatra da je i dalje osjetljiva na štetne učinke dampinškog uvoza na tržištu Unije, i drugo, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 138., pozitivna kretanja u određenim pokazateljima nemaju pozitivan učinak na ukupno financijsko stanje industrije Unije. Stoga je ta tvrdnja odbijena

               (144)

               Treće, tvrdilo se da se šteta ne može biti posljedica uvoza podložnog mjerama. Jedna je strana tvrdila da su drugi mogući faktori koji su navodno nanijeli štetu industriji Unije bili smanjenje potrošnje i ulaganja industrije Unije. Ta je strana tvrdila i da je trebalo provesti odvojenu analizu vinske kiseline dobivene prirodnom proizvodnjom s jedne strane i vinske kiseline dobivene sintetskom proizvodnjom, s druge. U tom pogledu treba napomenuti da ispitnim postupkom nije utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je samo smatrala da je industrija Unije i dalje u osjetljivom položaju s obzirom na štetne učinke dampinškog uvoza na tržište Unije. Zato je Komisija analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja štete u skladu s člankom 11. stavak 2. Osnovne uredbe. Stoga su prethodne tvrdnje odbijene.

               (145)

               Ukratko, nijedna navedena tvrdnja ne bi mogla osporiti nalaze i zaključke kako je opisano u uvodnoj izjavi 139., koji su ovime potvrđeni.

         F   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

   1.   Uvodne napomene

               (146)

               Ispitnim postupkom utvrđeno je da su se kineski proizvodi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uvozili po dampinškim razinama cijena te da postoji vjerojatnost da će se damping nastaviti ako se dopusti istek mjera.

               (147)

               Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije bila je u osjetljivom položaju jer je još uvijek bila izložena štetnom učinku dampinškog uvoza iz NRK-a.

               (148)

               Stoga se u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ocjenjivalo postoji li vjerojatnost ponavljanja štete ako se dopusti istek mjera protiv Kine u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (149)

               Kako bi se utvrdila vjerojatnost ponavljanja štete, analizirani su sljedeći elementi: proizvodni i rezervni kapacitet u Kini, privlačnost tržišta Unije, očekivana razina cijene kineskog uvoza na tržište Unije i predviđeni učinak na industriju Unije.

               (150)

               Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama 34. i 35., s obzirom na to da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, analiza u nastavku koja se odnosi na kinesko domaće tržište i izvoz iz NRK-a u ostale treće zemlje morala se temeljiti na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, tj. informacijama iz zahtjeva, baze podataka iz članka 14. stavka 6., kineske baze podataka, baze podataka GTA, javno dostupnih informacija kao što su web-mjesta društava i izvadci iz publikacija društava za istraživanje tržišta te na podacima prikupljenima tijekom prethodnih ispitnih postupaka (30).

         2.   Proizvodni i rezervni kapacitet u Kini i privlačnost tržišta Unije

               (151)

               Ukupni proizvodni kapacitet kineskih proizvođača na koje se primjenjuju mjere iznosio je 54 000 tona, dok je rezervni kapacitet iznosio od 24 000 do 28 000 tona. Rezervni kapacitet bio je između 6 % i 24 % veći od ukupne potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a.

               (152)

               Potrebno je napomenuti i da zbog sintetičkih načina proizvodnje nije bilo znatnih ograničenja obujma kineske proizvodnje, za razliku od obujma proizvođača industrije Unije koji upotrebljavaju prirodne sirovine, tj. vinski talog. Stoga kineski kapacitet i potencijal za daljnji izvoz nisu ograničeni na trenutačne razine.

               (153)

               Utvrđeno je i da su kineski proizvođači izrazito usmjereni na izvoz i da mogu znatno povećati svoj obujam izvoza, posebno u Uniju, ako se dopusti istek mjera.

               (154)

               Kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 89. do 93., tržište Unije privlačno je za kineski izvoz te stoga postoji velik poticaj za povećanje izvoza u Uniju u znatnim količinama ako se dopusti istek mjera.

         3.   Cijene kineskog uvoza

               (155)

               Zbog kineskog uvoza došlo je do sniženja prodajnih cijena industrije Unije za 19 %. Kao naznaka razine cijena po kojoj će se kineski proizvod iz postupka revizije vjerojatno uvoziti na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage uzela se u obzir razina kineskih uvoznih cijena u Uniju bez antidampinških pristojbi. Usporedbom tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pokazalo se da bi se kineskim cijenama bez antidampinških pristojbi prodajne cijene industrije Unije u prosjeku snizile za 26 %.

               (156)

               Osim toga, analizirana je i razina cijene po kojoj se proizvod iz postupka revizije izvozio iz Kine u ostale treće zemlje. Kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama 85. do 88., kineski su proizvođači izvozili znatne količine proizvoda iz postupka revizije u treće zemlje osim Unije. Utvrđeno je da su kineske cijene za ostale treće zemlje u prosjeku bile niže od cijena industrije Unije isto za 26 %.

               (157)

               Komisija je na temelju toga zaključila da će u slučaju stavljanja mjera izvan snage uvoz iz Kine vrlo vjerojatno stvoriti još veći pritisak na cijene industrije Unije nego što je to bio slučaj tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

         4.   Vjerojatni utjecaj na industriju Unije

               (158)

               Iz navedenih okolnosti slijedi da će, ako izostanu antidampinške mjere, kineski proizvođači izvoznici imati poticaj da znatno povećaju obujam svojeg uvoza na tržište Unije po niskim dampinškim cijenama koje će stvarati pritisak na sniženje cijena koje prevladavaju u Uniji.

               (159)

               Povećanje obujma kineskog uvoza, što je vjerojatno s obzirom na raspoložive rezervne kapacitete, povezano s očekivanim daljnjim pritiskom na cijene u slučaju izostanka antidampinških pristojbi, vjerojatno će imati znatan negativni učinak na stanje industrije Unije.

               (160)

               Ako se ostvari taj scenarij, u slučaju izostanka antidampinških pristojbi industrija Unije vjerojatno neće moći sniziti svoje cijene, a da pritom ne zabilježi znatne gubitke, kako bi odgovorila na dodatno sniženje kineskih cijena. Pokazatelj je toga činjenica da tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije nije snizila svoje prodajne cijene na razine koje bi odgovarale cijenama kineskog uvoza, iako se trošak proizvodnje smanjio, jer su njezine cijene već bile niže od troškova.

               (161)

               Osim toga, u takvom bi scenariju industrija Unije, ako zadrži svoje razine cijena, vjerojatno izgubila obujam prodaje i tržišni udio jer bi na tržište ušao znatno veći obujam kineskog uvoza po još nižim cijenama. To bi dovelo do dodatnih gubitaka za industriju Unije.

         5.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete

               (162)

               Na temelju toga zaključeno je da bi stavljanje mjera izvan snage najvjerojatnije prouzročilo povećanje dampinškog uvoza podrijetlom iz Kine, što bi dovelo do pritiska na sniženje cijena industrije Unije i dodatnog pogoršanja već teškog gospodarskog stanja industrije Unije. Stoga je zaključeno da bi stavljanje mjera protiv Kine izvan snage najvjerojatnije dovelo do ponavljanja štete nanesene industriji Unije.

               (163)

               Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da nema vjerojatnosti ponavljanja štete stave li se antidampinške pristojbe izvan snage. U potporu toj tvrdnji, tvrdilo se da pritisak na cijene u Uniji stvara industrija Unije i da kineski proizvođači izvoznici nisu smanjili svoje prodajne cijene u skladu s padom obujma uvoza što bi dokazalo da nemaju namjeru smanjiti cijene kako bi povećali tržišni udio.

               (164)

               U tom pogledu treba napomenuti da se u takvim zahtjevima zanemaruje činjenica da nalazima Komisije o vjerojatnosti ponavljanja štete u slučaju stavljanja mjera izvan snage doprinose svi ovi faktori: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini, privlačnost tržišta Unije za kineski uvoz, moguće razine cijena kineskog uvoza. Ti su aspekti dovoljno objašnjeni u uvodnim izjavama 151. do 161. Osim toga, u prilog tim tvrdnjama nije podnesen nijedan novi činjenični element. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

         G   INTERES UNIJE

   1.   Uvod

               (165)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe ispitalo se bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Kine bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

               (166)

               Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (167)

               Potrebno je podsjetiti kako se u početnom ispitnom postupku te u kasnijem ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera smatralo da donošenje i zadržavanje mjera nisu protivni interesu Unije. Nadalje, zbog činjenice da je ovaj ispitni postupak revizija, odnosno da se u njemu analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, može se izvršiti procjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na predmetne strane.

               (168)

               Na temelju toga ispitano je postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.

         2.   Interes industrije Unije i ostalih proizvođača iz Unije

               (169)

               Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da bi se stanje industrije Unije pogoršalo ako se mjere stave izvan snage i da bi to dovelo do ponavljanja materijalne štete. Industrija Unije ne bi se mogla natjecati s povećanjem obujma kineskog uvoza koji se prodaje po štetnim dampinškim cijenama. Stoga je vjerojatno da u slučaju isteka mjera ne bi došlo ni do kakvog oporavka i da bi se ugrozilo samo postojanje nekih društava, što bi dovelo do zatvaranja i gubitka radnih mjesta na tržištu Unije.

               (170)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 127., klimatski uvjeti povezani s berbom utječu na trošak proizvodnje i cijene industrije Unije. Tijekom prethodnih ispitnih postupaka industrija Unije mogla je ostvariti dobit u povoljnim uvjetima te se pokazala održivom. Međutim, u ovom ispitnom postupku tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije bilježila je gubitke jer je unatoč mjerama dampinški uvoz iz Kine nastavio ulaziti na tržište Unije snižavajući cijene industrije Unije zbog čega su one bile niže od troška proizvodnje industrije Unije, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 133. i 139.

               (171)

               Razumno se može očekivati da će industrija Unije nastaviti ostvarivati korist od mjera te bi se zadržavanjem antidampinških mjera industriji Unije pomoglo da poveća svoje cijene na razumne razine i tako pokrije svoj trošak proizvodnje te poboljša svoju profitabilnost.

               (172)

               U skladu s tim Komisija je zaključila da bi zadržavanje antidampinških mjera protiv Kine očigledno bilo u interesu industrije Unije.

         3.   Interes uvoznika

               (173)

               Nijedan uvoznik nije surađivao u ovom predmetu. Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera neće biti znatan za uvoznike. U trenutačnom ispitnom postupku nije surađivao nijedan trgovac ni uvoznik. Imajući na umu da ne postoje dokazi koji upućuju na to da su mjere na snazi znatno utjecale na uvoznike, Komisija je zaključila da nastavak mjera neće u znatnoj mjeri utjecati na uvoznike iz Unije.

         4.   Interes korisnika

               (174)

               Proizvod iz postupka revizije uglavnom se upotrebljava u vinskoj i prehrambenoj industriji kao dodatak za hranu i piće te u građevinskoj industriji kao retardant u proizvodnji gipsa.

               (175)

               U ovom je ispitnom postupku kontaktirano s deset poznatih korisnika te ih se pozvalo na suradnju. Četiri korisnika odgovorila su na upitnik, od kojih dva posluju u građevinskoj industriji, a druga dva u prehrambenoj.

               (176)

               U prethodnom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera utvrđeno je da ondje gdje se koristi, proizvod iz postupka revizije ne čini znatan udio u troškovima proizvoda od gipsa (31). Na temelju odgovora korisnika iz građevinske industrije utvrđeno je da se stanje nije značajno promijenilo tijekom ovog ispitnog postupka. Stoga je Komisija zaključila da bi nastavak mjera neznatno utjecao na troškove i konkurentnost građevinske industrije.

               (177)

               Dva velika korisnika iz prehrambenog sektora surađivala su u postupku. Utvrđeno je da su na razini grupe oba društva bila profitabilna. Nadalje, u prethodnom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera (32) utvrđeno je da su i proizvodne linije u kojima se proizvod iz postupka revizije upotrebljava kao jedna od sirovina bile profitabilne i da je prodaja proizvoda proizvedenih s pomoću proizvoda iz postupka revizije činila tek manji postotak njihova ukupnog prometa. Nijedan od korisnika koji surađuju iz prehrambenog sektora nije mogao dokazati da će se stanje znatno promijeniti tijekom ovog ispitnog postupka. Stoga je Komisija zaključila da nastavak mjera ne bi nepropisno utjecao na korisnike prehrambene industrije.

               (178)

               Potrebno je uzeti u obzir i da je održivost industrije Unije nužna kako bi se zadržali različiti izvori opskrbe proizvodom iz postupka revizije, što je i u interesu korisnika. Nadalje, znatan dio kineskog uvoza izvršava Hangzhou Bioking bez antidampinških pristojbi. Čak i ako se mjere protiv Kine zadrže u cijelosti, Hangzhou Bioking neće biti obuhvaćen područjem primjene tih mjera.

         5.   Zaključak o interesu Unije

               (179)

               Uzimajući u obzir sve prethodno opisane čimbenike, Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja antidampinških mjera na snazi.

         H   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (180)

               Sve su strane obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti zadržavanje postojećih mjera na uvoz proizvoda iz postupka revizije. Odobreno im je i razdoblje za podnošenje prigovora nakon te objave.

               (181)

               Iz prethodnih razmatranja proizlazi da bi u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a.

               (182)

               S obzirom na najnoviju sudsku praksu Suda (33), primjereno je predvidjeti stopu zatezne kamate koja se plaća u slučaju povrata konačnih pristojbi jer relevantnim važećim odredbama o carinskim pristojbama nije predviđena ta kamatna stopa, a primjena nacionalnih pravila dovela bi do neprimjerenog narušavanja tržišnog natjecanja među gospodarskim subjektima, ovisno o tome koja je država članica odabrana za carinjenje.

               (183)

               Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Konačna antidampinška pristojba uvodi se na uvoz vinske kiseline, isključujući vinsku kiselinu D-(-)- s negativnom optičkom rotacijom od najmanje 12,0 stupnjeva, mjerenom u vodenoj otopini prema metodi opisanoj u Europskoj farmakopeji, trenutačno obuhvaćene oznakom KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva navedena u nastavku, sljedeća je:

               Društvo

               Stopa pristojbe

               Dodatna oznaka TARIC

               Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou

               10,1 %

               A688

               Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

               8,3 %

               A689

               Sva ostala društva (osim društva Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – dodatna oznaka TARIC A687 )

               34,9 %

               A999

         3.   Osim ako je drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi. Zatezne kamate koje se plaćaju u slučaju povrata kojim se ostvaruje pravo na zateznu kamatu jest stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske Unije, koja je na snazi prvog kalendarskog dana u mjesecu dospijeća plaćanja, uvećana za jedan postotni bod.
   4.   Primjena pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za društva navedena u stavku 2. uvjetovana je podnošenjem carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji je izdao račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, formulirana kako slijedi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) vinske kiseline prodane za izvoz u Europsku uniju i navedene na ovom računu proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici Kini. Potvrđujem da su informacije u ovom računu cjelovite i točne.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 28. lipnja 2018.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

      (2)  Uredba (EU) 2017/2321 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 338 od 19.12.2017., str. 1.).

      (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 130/2006 od 23. siječnja 2006. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 23, 27.1.2006., str. 1.).

      (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 150/2008 od 18. veljače 2008. o izmjeni područja primjene antidampinških mjera uvedenih Uredbom (EZ) br. 130/2006 na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 48, 22.2.2008., str. 1.).

      (5)  Provedbena Uredba Vijeća (EU) br. 332/2012 od 13. travnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 130/2006 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine te izuzimanju trgovačkog društva Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd od konačnih mjera (SL L 108, 20.4.2012., str. 1.).

      (6)  „Meksiko – konačne antidampinške mjere za govedinu i rižu”, WT/DS295/AB/R, 29. studenoga 2005.

      (7)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 349/2012 od 16. travnja 2012. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu sa SL L 110, 24.4.2012., str. 3.

      (8)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 626/2012 od 26. lipnja 2012. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 349/2012 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 182, 13.7.2012., str. 1.).

      (9)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka povezanog s uvozom vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine, ograničenog na jednog kineskog proizvođača izvoznika, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, SL C 434, 4.12.2014., str. 9.

      (10)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/176 оd 9. veljače 2016. o prekidu antidampinškog postupka povezanog s uvozom vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvodi Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (SL L 33, 10.2.2016., str. 14.) („Provedbena odluka komisije (EU) 2016/176”).

      (11)  Predmet T-442/12 Changmao Biochemical Engineering protiv Vijeća – Presuda Općeg suda (osmo vijeće) od 1. lipnja 2017., ECLI:EU:T:2017:372.

      (12)  SL C 329, 7.9.2016., str. 5.

      (13)  SL C 122, 19.4.2017., str. 8.

      (14)  Riječ je o ispitnim podacima prethodne revizije nakon isteka mjere, Provedbenoj uredbi (EU) br. 626/2012 i Provedbenoj odluci (EU) 2016/176.

      (15)  Ispitni postupci zaključeni Uredbom (EZ) br. 130/2006, Provedbenom uredbom (EU) br. 349/2012 i Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 626/2012.

      (16)  Dijagram sintetičke metode proizvodnje društva Changmao Biochemical nalazi se na stranici 2. njegova godišnjeg izvješća za 2016. dostupnog na stranici http://www.cmbec.com.hk/html/investor_report.php (pristupljeno 24. travnja 2018.).

      (17)  https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (pristupljeno 24. travnja 2018.).

      (18)  Raspon je upotrijebljen zbog razloga povjerljivosti jer je točna brojka izračunana upotrebom podataka jednog argentinskog proizvođača izvoznika.

      (19)  Presuda od 3. svibnja 2018., ECLI:EU:T:2018:251.

      (20)  Ispitni postupci zaključeni Provedbenom uredbom (EU) br. 626/2012 i Provedbenom odlukom (EU) 2016/176.

      (21)  Na temelju informacija koje je objavilo društvo za istraživanje tržišta (https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html, pristupljeno 19. travnja 2018.) svjetsko tržište vinske kiseline 2013. iznosilo je 60 560 tona i raslo je po stopi od 5,3 % godišnje. To znači da je tijekom RIPR-a svjetsko tržište iznosilo oko 70 700 tona. Prema tortnom grafikonu koji je objavilo drugo društvo za istraživanje tržišta (https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html pristup 19. travnja 2018.) kinesko tržište činilo je oko 12 % svjetskog tržišta. Iz tih izvora proizlazi da je tijekom RIPR-a kineska domaća potražnja iznosila oko 8 500 tona.

      (22)  U uvodnim izjavama 78. do 83. brojke su prikazane kao rasponi kako bi se zadržala povjerljivost kad se one odnose samo na dva proizvođača izvoznika (jer bi od točnih brojki ti proizvođači izvoznici mogli oduzeti vlastite podatke) ili kad bi se iz točnih brojki mogli izračunati podaci za Hangzhou Bioking.

      (23)  https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html [posljednji put pristupljeno 24. travnja 2018.].

      (24)  Prema web-mjestu društva Hangzhou Bioking (http://biokingco.web.testwebsite.cn/En/About/#about4, pristupljeno 19. travnja 2018.) nova linija kapaciteta 25 000 tona godišnje započela je s radom nakon RIPR-a.

      (25)  https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (pristupljeno 24. travnja 2018.).

      (26)  Cijene kineskog izvoza u Uniju na razini FOB bile su u rasponu od [1,9–2,0] EUR/kg, dok su cijene izvoza u treće zemlje bile u rasponu [1,75–1,85] EUR/kg.

      (27)  Utvrđeno na temelju provjerenih odgovora na upitnik proizvođača iz Unije koji surađuju i na temelju podataka u zahtjevu za preostala dva proizvođača.

      (28)  Cijene se odnose na jednog proizvođača izvoznika. Stoga su prikazane u rasponima kako bi se zadržala povjerljivost.

      (29)  S obzirom na činjenicu da samo dva proizvođača iz Unije nisu surađivala, brojke koje se odnose na sve proizvođače iz Unije moraju se prikazati u rasponima zbog razloga povjerljivosti.

      (30)  Ispitni postupci zaključeni Provedbenom uredbom (EU) br. 349/2012, Provedbenom uredbom (EU) br. 626/2012 i Provedbenom odlukom (EU) 2016/176.

      (31)  Vidjeti uvodnu izjavu 108. iz prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera, u kojoj se navodi da „ondje gdje se koristi, vinska kiselina predstavlja manje od 2 % troškova proizvoda od gipsa”.

      (32)  Vidjeti uvodnu izjavu 109. Provedbene uredbe (EU) br. 349/2012.

      (33)  Presuda Suda od 18. siječnja 2017., predmet C-365/15, Wortmann, EU:C:2017:19, točke 35. do 39.