title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1058 оd 29. lipnja 2016. o zatvaranju natječajnog postupka za otkup obranog mlijeka u prahu u okviru javne intervencije otvorenog Provedbenom uredbom (EU) 2016/826

text:
               30.6.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 173/57

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1058
   оd 29. lipnja 2016.
   o zatvaranju natječajnog postupka za otkup obranog mlijeka u prahu u okviru javne intervencije otvorenog Provedbenom uredbom (EU) 2016/826
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1370/2013 od 16. prosinca 2013. o utvrđivanju mjera za određivanje određenih potpora i subvencija vezanih uz zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda (1), a posebno njezin članak 3. stavak 6.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/826 (2) otvoren je natječajni postupak za otkup obranog mlijeka u prahu, s obzirom na to da je premašeno količinsko ograničenje od 218 000 tona utvrđeno člankom 3. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1370/2013 za otkup obranog mlijeka u prahu po fiksnoj cijeni u okviru javne intervencije.

               (2)

               Člankom 3. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1370/2013, kako je umetnut Uredbom Vijeća (EU) 2016/1042 (3), povećana su količinska ograničenja primjenjiva na otkup obranog mlijeka u prahu po fiksnoj cijeni za godinu 2016. od 30. lipnja 2016.

               (3)

               Stoga je primjereno zatvoriti natječajni postupak otvoren Provedbenom uredbom (EU) 2016/826 te nastaviti otkup obranog mlijeka u prahu po fiksnoj cijeni u okviru javne intervencije dok se ne dosegnu povećana količinska ograničenja.

               (4)

               Budući da interventne agencije ubrzo nakon objave ove Uredbe moraju obavijestiti ponuđače o zatvaranju natječajnog postupka, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Zatvaranje natječajnog postupka
   Zatvara se natječajni postupak otvoren Provedbenom uredbom (EU) 2016/826.
   Članak 2.
   Stupanje na snagu
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 29. lipnja 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 346, 20.12.2013., str. 12.

      (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/826 оd 25. svibnja 2016. o zatvaranju interventnog otkupa obranog mlijeka u prahu po fiksnoj cijeni za razdoblje intervencije koje završava 30. rujna 2016. i o otvaranju natječajnog postupka za otkup (SL L 137, 26.5.2016., str. 19.).

      (3)  Uredba Vijeća (EU) 2016/1042 od 24. lipnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1370/2013 o utvrđivanju mjera za određivanje određenih potpora i subvencija vezanih uz zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda u pogledu primjenjivoga količinskog ograničenja za otkup obranog mlijeka u prahu (SL L 170, 29.6.2016., str. 1.).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/700 оd 10. svibnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               11.5.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 121/20

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/700
   оd 10. svibnja 2016.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 10. svibnja 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  MA

                  82,4

                  SN

                  158,8

                  TN

                  71,5

                  TR

                  75,6

                  ZZ

                  97,1

                  0707 00 05

                  TR

                  95,4

                  ZZ

                  95,4

                  0709 93 10

                  TR

                  139,4

                  ZZ

                  139,4

                  0805 10 20

                  EG

                  49,7

                  IL

                  89,0

                  MA

                  54,5

                  TR

                  37,1

                  ZZ

                  57,6

                  0805 50 10

                  MA

                  119,8

                  ZA

                  180,7

                  ZZ

                  150,3

                  0808 10 80

                  AR

                  111,7

                  BR

                  101,3

                  CL

                  114,7

                  CN

                  116,3

                  NZ

                  146,5

                  US

                  168,4

                  ZA

                  92,3

                  ZZ

                  121,6

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 386/2013 od 22. travnja 2013. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

text:
               02/Sv. 024

               HR

               Službeni list Europske unije

               112

         32013R0386

               L 117/12

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               22.04.2013.

      PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 386/2013
   od 22. travnja 2013.
   o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (a),
   budući da:

               (1)

               Zbog osiguranja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature priložene Uredbi (EEZ) br. 2658/87 potrebno je usvojiti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

               (2)

               Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su Opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila također primjenjuju na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, s ciljem primjene tarifa ili drugih mjera u vezi s robnom razmjenom.

               (3)

               U skladu s navedenim Općim pravilima, robu iz stupca 1 tablice iz Priloga potrebno je razvrstati pod odgovarajuće oznake KN iz stupca 2, a na temelju razloga navedenih u stupcu 3 te tablice.

               (4)

               Primjereno je osigurati da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (2) korisnik može nastaviti navoditi obvezujuće tarifne informacije koje izdaju carinska tijela država članica u vezi s razvrstavanjem robe u kombiniranu nomenklaturu, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, i to tijekom razdoblja od tri mjeseca.

               (5)

               Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Roba iz stupca 1 tablice iz Priloga razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu sukladno odgovarajućim oznakama KN iz stupca 2 te tablice.
   Članak 2.
   Obvezujuće tarifne informacije koje izdaju carinska tijela država članica, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, mogu se nastaviti navoditi na temelju članka 12. stavka 6. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 tijekom razdoblja od tri mjeseca.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 22. travnja 2013.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,
         Algirdas ŠEMETA

            Član Komisije

      (1)  SL L 256, 7.9.1987., str. 1.

      (2)  SL L 302, 19.10.1992., str. 1.
   PRILOG

               Naziv robe

               Razvrstavanje (oznaka KN)

               Razlozi

               (1)

               (2)

               (3)

               Proizvod koji se sastoji od 20 μg do 5 mg rekombinantnog ljudskoga glikoproteina (laminina) u puferskoj otopini.
               Proizvod je namijenjen za uporabu kao premaz posuda za staničnu kulturu. Služi kao matriks za uzgoj matičnih stanica poboljšavanjem površine takvih posuda na koje stanice mogu prionuti.
               Proizvod ne osigurava hranjenje za matične stanice, ali se upotrebljava u kombinaciji s podlogom stanične kulture kako bi se održale ili uzgojile matične stanice.

               3504 00 90

               Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s Općim pravilima 1. i 6. o tumačenju kombinirane nomenklature a i tekstom oznaka KN 3504 00 i 3504 00 90.
               Kako proizvod služi samo kao matriks za uzgoj matičnih stanica i upotrebljava u kombinaciji s medijem stanične kulture, ne može se smatrati pripremljenom podlogom iz tarifnog broja 3821 (vidjeti također Napomene s objašnjenjem Harmoniziranog sustava (HSEN) uz tarifni broj 3821, izuzeća).
               Razvrstavanje proizvoda pod tarifni broj 3822 isključeno je jer se ne upotrebljava pri ocjeni fizičkih, biofizičkih ili biokemijskih procesa, ili pri analitičkim reakcijama (vidjeti također HSEN uz tarifni broj 3822, prvi stavak).
               Laminini su ostale bjelančevinaste tvari iz tarifnog broja 3504, koje nisu obuhvaćene specifičnijim tarifnim brojem (vidjeti također HSEN uz tarifni broj 3504, slovo B).
               Proizvod se stoga razvrstava kao ostala bjelančevinasta tvar pod tarifni broj 3504.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1019 оd 16. lipnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih šipki za armiranje betona podrijetlom iz Republike Bjelarusa

text:
               17.6.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 155/6

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1019
   оd 16. lipnja 2017.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih šipki za armiranje betona podrijetlom iz Republike Bjelarusa
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Privremene mjere

               (1)

               Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 31. ožujka 2016. (2) ispitni postupak nakon što je Europska federacija proizvođača željeza i čelika („EUROFER” ili „podnositelj pritužbe”) 15. veljače 2016. podnijela pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje šipki za armiranje betona u Uniji.

               (2)

               Komisija je 20. prosinca 2016. Provedbenom uredbom (EU) 2016/2303 („Privremena uredba”) (3) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih šipki za armiranje betona podrijetlom iz Republike Bjelarus („Bjelarus” ili „predmetna zemlja”).

         2.   Daljnji postupak

               (3)

               Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je uvedena privremena antidampinška pristojba („privremena objava”) podnositelj pritužbe i jedini bjelaruski proizvođač izvoznik dostavili su pisane podneske u kojima su iznijeli stavove o privremenim nalazima. Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane.

               (4)

               Saslušanja su održana s bjelaruskim proizvođačem izvoznikom i proizvođačima iz Unije.

               (5)

               Komisija je razmotrila dostavljene usmene i pisane primjedbe zainteresiranih strana te je, prema potrebi, izmijenila privremene nalaze.

               (6)

               Kako bi se provjerili odgovori na upitnike navedeni u uvodnim izjavama 124. i 133. Privremene uredbe, koji nisu bili provjereni u privremenoj fazi postupka, obavljeni su posjeti radi provjere u poslovnim prostorima sljedećih strana:

                           (a)

                           nepovezani uvoznik u Uniji:

                                       —

                                       Duferco Deutschland GmbH, Njemačka

                           (b)

                           korisnici u Uniji:

                                       —

                                       ATG Deutschland GmbH, Njemačka

                                       —

                                       Tilts Ltd., Latvija

               (7)

               Komisija je sve strane obavijestila o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih namjerava uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz šipki za armiranje betona („konačna objava”). Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na konačnu objavu. Nakon konačne objave, u svjetlu nalaza utvrđenih u uvodnim izjavama 18. do 24. Dokumenta o općoj objavi Komisija je analizirala pokazatelje štete isključujući podatke koji se odnose na talijansko tržište, o čemu su sve strane bile obaviještene (dodatna konačna objava). Nakon toga svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na dodatnu objavu. Primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir.

         3.   Odabir uzorka

               (8)

               Budući da nije bilo primjedaba u vezi s metodom odabira uzorka, potvrđuju se privremeni nalazi iz uvodnih izjava 7. do 10. Privremene uredbe.

         4.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

               (9)

               Budući da nije bilo primjedaba u vezi s razdobljem ispitnog postupka („RIP”) i razmatranim razdobljem, potvrđuju se razdoblja utvrđena u uvodnoj izjavi 14. Privremene uredbe.

         B.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

               (10)

               Kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 15. i 16. Privremene uredbe, proizvod iz ispitnog postupka definiran je kao „određene šipke za armiranje betona od željeza ili nelegiranog čelika, samo kovane i dalje neobrađene, toplo valjane, toplo vučene ili toplo istiskivane, ali uključujući one usukane poslije valjanja te one s udubljenjima, rebrima, žljebovima ili drugim deformacijama dobivenim tijekom procesa valjanja, podrijetlom iz Bjelarusa i trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 i ex 7214 99 95 (‚šipke za armiranje betona’ ili ‚predmetni proizvod’). Iz toga su isključene željezne ili čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armiranje betona.”

               (11)

               Već u privremenoj fazi ispitnog postupka proizvođač izvoznik iz Bjelarusa ukazao je na navodnu nedosljednost između pritužbe (koja se odnosi na dvije oznake KN) i obavijesti o pokretanju postupka (koja se odnosi na devet oznaka KN). Nakon objašnjenja u tom pogledu u Privremenoj uredbi, bjelaruski izvoznik promijenio je svoju tvrdnju i zatražio uključivanje dodatne rečenice u opisni dio predmetnog proizvoda kako bi se razjasnilo da šipke kružnog poprečnog presjeka i druge vrste šipki bez udubljenja, rebara ili drugih deformacija, koje su također obuhvaćene dodatnim sedam oznakama KN, nisu uključene u predmetni proizvod.

               (12)

               S druge strane, suprotno tvrdnji bjelaruskog poduzeća, podnositelj pritužbe tvrdio je da bi šipke kružnog poprečnog presjeka i druge šipke bez deformacija trebale biti uključene u opseg proizvoda.

               (13)

               Nakon pažljivog ispitivanja Komisija zaključuje da opisni dio definicije predmetnog proizvoda u pritužbi i u Obavijesti o pokretanju postupka očito ne obuhvaća šipke kružnog poprečnog presjeka i šipke bez deformacija te da su te šipke stoga izvan opsega proizvoda. Nadalje, svi podaci koji se odnose na predmetni proizvod prikupljeni za izračune dampinga i analizu štete nisu uključivali podatke koji se odnose na šipke kružnog poprečnog presjeka ili šipke bez deformacija. Stoga bi iz definicije opsega proizvoda trebalo biti jasno da šipke kružnog poprečnog presjeka i šipke bez deformacija nisu obuhvaćene predmetnim proizvodom. Zbog toga Komisija prihvaća promjene opisa predmetnog proizvoda koje je predložio bjelaruski proizvođač izvoznik. Tijekom te ocjene Komisija je provjerila odnose li se oznake KN ex 7214 99 71 i ex 7214 99 79 isključivo na šipke kružnog poprečnog presjeka i šipke bez deformacija te je stoga isključila upućivanje na njih u definiciji opsega proizvoda. Komisija je primijetila i da su te šipke bile pogrešno uključene u informacije utvrđene u uvodnim izjavama 62., 63., 65. i 103. Privremene uredbe (potrošnja u Uniji, obujam i tržišni udio predmetnog uvoza, cijene uvezenih proizvoda i uvoz iz trećih zemalja) i ti su podaci na odgovarajući način revidirani.

               (14)

               Uzimajući u obzir prethodno navedeno, Komisija pojašnjava definiciju predmetnog proizvoda kako slijedi:
               „Predmetni su proizvod određene šipke za armiranje betona od željeza ili nelegiranog čelika, samo kovane i dalje neobrađene, toplo valjane, toplo vučene ili toplo istiskivane, neovisno jesu li usukane nakon valjanja, s udubljenjima, rebrima, žljebovima ili drugim deformacijama dobivenim tijekom procesa valjanja, podrijetlom iz Bjelarusa i trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 i ex 7214 99 95 (‚predmetni proizvod’). Isključene su željezne ili čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armiranje betona i drugi dugački proizvodi, kao što su šipke kružnog poprečnog presjeka.”

         C.   DAMPING

               (15)

               Budući da nije bilo primjedaba u vezi s detaljima izračuna dampinga, potvrđuju se privremeni nalazi i zaključci iz uvodnih izjava 19. do 55. Privremene uredbe.

         D.   INDUSTRIJA UNIJE

               (16)

               Budući da nije bilo primjedaba u vezi s industrijom Unije, potvrđuju se privremeni nalazi i zaključci iz uvodnih izjava 56. do 59. Privremene uredbe.

         E.   ŠTETA

               (17)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 13. i 14., šipke kružnog poprečnog presjeka i šipke bez deformacija nisu obuhvaćene predmetnim proizvodom. Ti proizvodi trenutačno su razvrstani u oznake KN ex 7214 99 71 i 7214 99 79. Revidirane informacije predstavljene u tablicama, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 62., 63. i 65. Privremene uredbe, sljedeće su:

         1.   Potrošnja u Uniji

               2012.

               2013.

               2014.

               RIP

               Potrošnja (u tonama)

               9 308 774

               8 628 127

               9 239 505

               9 544 273

                  Indeks (2012. = 100)

                  100

                  93

                  99

                  103

         2.   Obujam i tržišni udio predmetnog uvoza

               2012.

               2013.

               2014.

               RIP

               Obujam (u tonama)

               159 395

               140 970

               236 109

               457 755

                  Indeks (2012. = 100)

                  100

                  88

                  148

                  287

               Tržišni udio u potrošnji u EU-u (%)

               1,8

               1,6

               2,6

               4,8

                  Indeks (2012. = 100)

                  100

                  95

                  149

                  280

               Cijene uvezenih proizvoda

               Prosječna cijena (u EUR/tona)

               495

               463

               436

               372

                  Indeks (2013. = 100)

                  100

                  93

                  88

                  75

               (18)

               Ispravak prethodno navedenih podataka nije nimalo utjecao na ocjenu štete. Doista, opažena kretanja bila su ista i stoga su potvrđeni nalazi Komisije iz uvodnih izjava 62. do 66. Privremene uredbe.

         3.   Nepouzdanost određenih podataka o šteti za industriju Unije kao rezultat dogovaranja cijena

               (19)

               Kako je opisano u uvodnoj izjavi 132. Privremene uredbe, bjelaruski proizvođač izvoznik i jedan uvoznik iz Unije koji nije odabran u uzorak uputili su na problem navodnog dogovaranja cijena među proizvođačima iz Unije, što bi podatke o šteti učinilo nepouzdanima. Bjelarusko društvo podrobnije je izložilo tu tvrdnju u svojem podnesku nakon privremene objave. Bjelaruski proizvođač izvoznik naveo je da je talijanska agencija za tržišno natjecanje (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato („AGCM”)) u tom trenutku provodila istragu kartela u pogledu određenih društava iz sjeverne Italije. Jedno od predmetnih društava dio je uzorka proizvođača iz Unije u ovom antidampinškom ispitnom postupku.

               (20)

               Na temelju te tvrdnje Komisija je od AGCM-a zatražila relevantne informacije kako bi ocijenila utječu li te činjenice na pouzdanost podataka o šteti za industriju Unije u ovom antidampinškom postupku i u kojoj mjeri utječu.

               (21)

               Prema sudskoj praksi, u situaciji u kojoj je istraga protutržišnog ponašanja u tijeku pri nacionalnom tijelu za tržišno natjecanje, Komisija mora razmotriti je li industrija Unije svojim ponašanjem pridonijela pretrpljenoj šteti i utvrditi da šteta na kojoj temelji svoje zaključke ne proizlazi iz protutržišnog ponašanja. U takvoj situaciji Komisija ne mora čekati da nadležno nacionalno tijelo završi svoju istragu, no mora zatražiti relevantne informacije od strana i nacionalnih tijela, po potrebi, na temelju postupovnih pravila za antidampinške ispitne postupke te ocijeniti te informacije (4).

               (22)

               Nakon zahtjeva na temelju članka 6. stavka 3. Osnovne uredbe, AGCM je obavijestio Komisiju da je 21. listopada 2015. pokrenuo službenu istragu u pogledu šest talijanskih proizvođača šipki i zavarene žice za armiranje betona zbog navodne povrede članka 101. UFEU-a (5). Jedno je od tih društava talijanski proizvođač u uzorku iz ovog antidampinškog ispitnog postupka. AGCM je proširio postupak u rujnu 2016. kako bi istragom obuhvatio još dva talijanska proizvođača. Nakon temeljite ocjene svih dostupnih informacija AGCM je donio obavijest o utvrđenim činjenicama koja je relevantnim društvima poslana 18. siječnja 2017. Istraga protutržišnog ponašanja odnosi se na navodnu razmjenu informacija i dogovaranje cijena među osam talijanskih društava kojom je obuhvaćeno nekoliko faza lanca dodane vrijednosti njihovih aktivnosti od kupnje sirovina, preko razina proizvodnog kapaciteta i učinkovite proizvodnje, do prodaje konačnog proizvoda, koje su se navodno odvijale od 2010. do 2016. Na temelju njegovih značajki ponude i potražnje, relevantno zemljopisno tržište bilo je definirano kao nacionalno u službenoj odluci o pokretanju istrage.

               (23)

               Informacije koje je dostavio AGCM pokazuju da se predmetni proizvod u ovom ispitnom postupku, šipke za armiranje betona, preklapa s proizvodima koji su predmet protumonopolske istrage te da je navodni kartel djelovao tijekom cijelog razdoblja ispitnog postupka. U tim okolnostima Komisija smatra da podaci talijanskog proizvođača u uzorku nisu pouzdani za potrebe analize štete.

               (24)

               Kao rezultat toga Komisija je analizirala potrošnju, obujam i tržišni udio predmetnog uvoza u Uniji te makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete bez podataka koji se odnose na talijansko tržište. Radi transparentnosti relevantne brojke bez talijanskih društava prikazane su u nastavku.

                           (a)

                           Potrošnja u Uniji

                                       2012.

                                       2013.

                                       2014.

                                       RIP

                                       Potrošnja (u tonama)

                                       7 400 363

                                       7 241 202

                                       7 917 877

                                       8 149 861

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          98

                                          107

                                          110

                           (b)

                           Obujam i tržišni udio predmetnog uvoza

                                       2012.

                                       2013.

                                       2014.

                                       RIP

                                       Obujam (u tonama)

                                       159 395

                                       140 970

                                       236 109

                                       457 755

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          88

                                          148

                                          287

                                       Tržišni udio u potrošnji u EU-u (%)

                                       2,2

                                       1,9

                                       3,0

                                       5,6

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          90

                                          138

                                          261

               (25)

               Makroekonomski pokazatelji (tablice):

                           (a)

                           Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                                       2012.

                                       2013.

                                       2014.

                                       RIP

                                       Obujam proizvodnje (u tonama)

                                       10 108 006

                                       9 652 130

                                       10 283 598

                                       9 605 712

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          95

                                          102

                                          95

                                       Proizvodni kapacitet (u tonama)

                                       13 850 553

                                       14 047 161

                                       14 173 253

                                       13 910 700

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          101

                                          102

                                          100

                                       Iskorištenost kapaciteta (%)

                                       73

                                       69

                                       73

                                       69

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          94

                                          99

                                          95

                           (b)

                           Obujam prodaje, tržišni udio i rast

                                       2012.

                                       2013.

                                       2014.

                                       RIP

                                       Obujam prodaje nepovezanim kupcima (u tonama)

                                       6 358 083

                                       6 177 049

                                       6 232 069

                                       6 229 333

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          97

                                          98

                                          98

                                       Tržišni udio prodaje nepovezanim kupcima (%)

                                       86

                                       85

                                       79

                                       76

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          99

                                          92

                                          89

                                       Obujam prodaje povezanim kupcima (u tonama)

                                       355 888

                                       361 542

                                       730 267

                                       625 858

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          102

                                          205

                                          176

                                       Tržišni udio prodaje povezanim kupcima (%)

                                       5

                                       5

                                       9

                                       8

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          104

                                          192

                                          160

                           (c)

                           Zaposlenost i produktivnost

                                       2012.

                                       2013.

                                       2014.

                                       RIP

                                       Broj zaposlenika

                                       4 314

                                       4 103

                                       4 278

                                       4 189

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          95

                                          99

                                          97

                                       Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                                       2 343

                                       2 353

                                       2 404

                                       2 293

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          100

                                          103

                                          98

               (26)

               Mikroekonomski pokazatelji (tablice – indeksirani radi povjerljivosti):

                           (a)

                           Prosječne jedinične prodajne cijene na tržištu Unije i jedinični trošak proizvodnje

                                       2012.

                                       2013.

                                       2014.

                                       RIP

                                       Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji za nepovezane kupce (EUR/tona)

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          93

                                          89

                                          78

                                       Jedinični trošak prodane robe (EUR/tona)

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          96

                                          91

                                          81

                           (b)

                           Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                                       2012.

                                       2013.

                                       2014.

                                       RIP

                                       Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          – 593

                                          – 435

                                          – 603

                                       Novčani tok (EUR)

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          35

                                          51

                                          14

                                       Ulaganja (EUR)

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          83

                                          79

                                          72

                                       Povrat ulaganja

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          – 606

                                          – 500

                                          – 645

                           (c)

                           Zalihe

                                       2012.

                                       2013.

                                       2014.

                                       RIP

                                       Završne zalihe (u tonama)

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          85

                                          106

                                          73

                           (d)

                           Troškovi rada

                                       2012.

                                       2013.

                                       2014.

                                       RIP

                                       Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                                          Indeks (2012. = 100)

                                          100

                                          100

                                          104

                                          103

               (27)

               Na temelju toga Komisija napominje da je razvoj pokazatelja štete bez podataka koji se odnose na Italiju praktično isti kao onaj koji se odnosi na cijelo tržište Unije uključujući Italiju. Stoga se može zaključiti da nakon isključenja podataka koji se odnose na talijansko tržište iz analize štete stanje industrije Unije i dalje pokazuje materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

               (28)

               U pogledu sniženja cijena Komisija prvo napominje da je marža sniženja cijena utvrđena u privremenoj fazi iznosila 4,5 %. Komisija je preispitala postojanje sniženja cijena u svjetlu nalaza navedenih u uvodnim izjavama od 19. do 23. Sniženje cijena utvrđuje se upotrebom podataka dobivenih od društava u uzorku. Stoga je Komisija iz izračuna sniženja cijena isključila podatke koji se odnose na talijanskog proizvođača koji je dio uzorka. Marža sniženja cijena na temelju svih društava u uzorku umanjena za talijansko društvo i dalje je znatna i iznosi 4,4 %.

               (29)

               Bjelaruski proizvođač izvoznik tvrdio je i da se izračuni sniženja cijena (i sniženja ciljnih cijena) ne bi trebali provoditi usporedbom s cijenama svih transakcija proizvođača iz Unije u uzorku, nego samo usporedbom s onima kada dolazi do tržišnog natjecanja s uvezenim bjelaruskim proizvodima. Izračuni sniženja cijena obično se provode na temelju dampinškog uvoza predmetnog proizvoda u Uniju te sve usporedive prodaje industrije Unije. Međutim, s obzirom na posebne okolnosti ovog slučaja i posebne značajke predmetnog proizvoda, Komisija je izračunala i maržu sniženja cijena ograničavanjem analize na države članice u kojima su bjelaruski proizvodi prvo prodavani, uglavnom u Nizozemskoj, Njemačkoj, Poljskoj i Litvi. Taj se pristup temelji na konzervativnoj pretpostavci da se neposredan i izravan pritisak dampinškog uvoza na prodajne cijene u Uniji prvo dogodio u tim državama članicama. Svako naknadno širenje tog učinka na druge države članice zbog toga je namjerno zanemareno. Prema tom scenariju, primjereno prilagođene ponderirane prosječne prodajne cijene dampinškog uvoza iz Bjelarusa uspoređene su s odgovarajućim prodajnim cijenama proizvođača iz Unije u uzorku, isključujući onog iz Italije, naplaćenima nepovezanim kupcima u regijama gdje je došlo do izravnog tržišnog natjecanja s bjelaruskim proizvodima. Time je dobivena marža sniženja cijena od 2,8 % umjesto marže od 4,5 % utvrđene u uvodnoj izjavi 68. Privremene uredbe.

               (30)

               Predmetni proizvod iz ovog ispitnog postupka može se smatrati proizvodom široke potrošnje koji je vrlo osjetljiv na cijene. Stoga se zaključuje da je čak i marža sniženja cijena od 2,8 % znatna i dovoljna da uzrokuje smanjenje cijena kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 83., 84. i 98. Privremene uredbe.

               (31)

               Nakon konačne objave bjelaruski proizvođač izvoznik tvrdio je i da bi se utjecaj nalaza navedenih u uvodnim izjavama 19. do 23. najvjerojatnije proširio na druge države članice, osobito u Francuskoj, gdje matično društvo jednog od talijanskih proizvođača ima društvo kćer sa snažnim položajem na tržištu. Međutim, u pogledu navodnog protutržišnog ponašanja u Italiji, AGCM je definirao relevantno zemljopisno tržište kao nacionalno. Osim toga, dokazi u spisu sažeti u uvodnim izjavama 19. do 23. sami po sebi ne podupiru takvu tvrdnju. Ta se tvrdnja stoga odbacuje.

         4.   Zaključak o šteti

               (32)

               Budući da nije bilo dodatnih primjedaba u vezi sa štetom koju je pretrpjela industrija Unije, potvrđuju se privremeni nalazi i zaključci iz uvodnih izjava 70. do 95. Privremene uredbe.

         F.   UZROČNOST

   1.   Učinak dampinškog uvoza

               (33)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu učinka dampinškog uvoza na gospodarsko stanje industrije Unije, potvrđuju se nalazi i zaključci iz uvodnih izjava 97. do 100. Privremene uredbe.

         2.   Učinak drugih čimbenika

   2.1.   Izvozni rezultati industrije Unije

               (34)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu izvoznih rezultata industrije Unije, potvrđuje se zaključak iz uvodne izjave 101. Privremene uredbe.

         2.2.   Prodaja povezanim stranama

               (35)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu prodaje povezanim stranama, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 102. i 103. Privremene uredbe.

         2.3.   Uvoz iz trećih zemalja

               (36)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 13. i 14., šipke kružnog poprečnog presjeka i šipke bez deformacija nisu obuhvaćene predmetnim proizvodom. Revidirane informacije predstavljene u tablicama, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 103. Privremene uredbe, sljedeće su:

                           Država

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Norveška

                           Obujam (u tonama)

                           195 366

                           184 632

                           201 617

                           215 046

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              95

                              103

                              110

                           Tržišni udio (%)

                           2,1

                           2,1

                           2,2

                           2,3

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           551

                           495

                           483

                           431

                           Bosna i Hercegovina

                           Obujam (u tonama)

                           47 702

                           79 184

                           105 909

                           116 927

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              166

                              222

                              245

                           Tržišni udio (%)

                           0,5

                           0,9

                           1,1

                           1,2

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           566

                           479

                           455

                           415

                           Turska

                           Obujam (u tonama)

                           92 920

                           136 128

                           195 115

                           103 484

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              147

                              210

                              111

                           Tržišni udio (%)

                           1,0

                           1,6

                           2,1

                           1,1

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           515

                           472

                           456

                           419

                           Ukrajina

                           Obujam (u tonama)

                           66 295

                           6 089

                           24 771

                           112 605

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              9

                              37

                              170

                           Tržišni udio (%)

                           0,7

                           0,1

                           0,3

                           1,2

                           Prosječna cijena

                           501

                           489

                           441

                           393

                           Ostatak svijeta

                           Obujam (u tonama)

                           124 713

                           155 609

                           192 020

                           288 853

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              125

                              154

                              232

                           Tržišni udio (%)

                           1,3

                           1,8

                           2,1

                           3,0

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           732

                           667

                           568

                           469

               (37)

               Ispravak prethodno navedenih brojki nije utjecao na nalaze u uvodnoj izjavi 104. Privremene uredbe. Doista, tijekom razmatranog razdoblja cijene uvezenih proizvoda iz trećih zemalja prosječno su uvijek bile više od cijena industrije Unije. Bjelarus je jedina zemlja izvoznica čije su prosječne cijene bile niže od cijena industrije Unije u RIP-u, i to iste godine u kojoj se obujam uvoza iz Bjelarusa najbrže povećao. Stoga se potvrđuju nalazi Komisije iz uvodne izjave 104. Privremene uredbe.

               (38)

               U pogledu uvoza iz trećih zemalja bjelaruski proizvođač izvoznik nije se složio sa zaključkom Komisije da su se pojedinačni tržišni udjeli trećih zemalja, osim Ukrajine, samo neznatno povećali. Bjelaruski proizvođač izvoznik podupro je svoje mišljenje statističkim podacima o uvozu za 2016., odnosno razdoblje nakon RIP-a. Nadalje, uputio je na navodnu nepodudarnost podataka o izvozu navedenih u tablici 6.3.3. Privremene uredbe i dostupnih statističkih podataka Eurostata.

               (39)

               U odgovoru na tu tvrdnju prvo treba navesti da se kretanja i podaci nakon RIP-a obično ne uzimaju u obzir u analizi štete i uzročnosti. Iako je Komisija u uvodnoj izjavi 111. Privremene uredbe pristala prikupljati i provjeriti određene podatke nakon RIP-a, to je učinjeno u kontekstu tvrdnji o utjecaju tzv. sustava prijevare s PDV-om, navodnog kasnijeg jaza između potražnje i ponude predmetnog proizvoda na tržištu Poljske i baltičkih država te neuobičajeno velikog obujma izvoza iz Bjelarusa tijekom RIP-a koji je navodno rezultat tih prijevara.

               (40)

               Kao drugo, Komisija ne može temeljiti svoj nalaz o utjecaju uvoza iz trećih zemalja na podacima o uvozu nakon RIP-a koje je iznijela zainteresirana strana jer bi trebala analizirati samo kretanja zabilježena tijekom razmatranog razdoblja (2012. – 2015.) i o kojima je prikupila informacije tijekom ispitnog postupka. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 39., u ovom ispitnom postupku Komisija je ocijenila ograničene podatke nakon RIP-a kako bi se odgovorilo na izvanrednu situaciju, odnosno sustav prijevare s PDV-om. Stoga su potvrđeni nalazi iz uvodne izjave 104. Privremene uredbe koji se odnose na promjene tržišnih udjela trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja koje završava 2015.

               (41)

               Čak i ako se uzme u obzir razvoj uvoza iz trećih zemalja nakon RIP-a, to ne bi promijenilo zaključak Komisije o mogućem učinku tog uvoza na stanje industrije Unije jer su te cijene ostale više od cijena proizvoda uvezenih iz Bjelarusa.

               (42)

               Konačno, u pogledu navodne nepodudarnosti podataka o uvozu navedenih u Privremenoj uredbi i statističkih podataka Eurostata, trebalo bi napomenuti da ti statistički podaci uključuju i obujam uvoza tzv. šipki visoke otpornosti na zamor koje nisu obuhvaćene opsegom proizvoda iz ovog postupka i nisu bile navedene u tablici 6.3.3. Privremene uredbe (6). Uzimajući u obzir gore navedeno, odbacuju se tvrdnje bjelaruskog proizvođača izvoznika koje se odnose na utjecaj uvoza iz trećih zemalja.

               (43)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu uvoza iz trećih zemalja, potvrđuju se zaključci iz uvodne izjave 104. Privremene uredbe.

         2.4.   Kretanje troškova

               (44)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu kretanja troškova, potvrđuje se zaključak iz uvodne izjave 105. Privremene uredbe.

         2.5.   Učinak tzv. sustava prijevare s PDV-om

               (45)

               Bjelaruski proizvođač izvoznik ponovio je u svojem podnesku primjedbe iznesene u privremenoj fazi ispitnog postupka u pogledu utjecaja tzv. sustava prijevare s PDV-om na tržište Unije i tvrdio da je Komisija propustila obaviti svoju dužnost ispitivanja tog problema. Prema navodima proizvođača izvoznika taj je sustav glavni razlog za financijske poteškoće nekih proizvođača iz Unije. Kao posljedica tog sustava prijevare dva proizvođača u Latviji (početkom 2013.) i Slovačkoj (krajem 2014.) završila su u stečaju i prekinula proizvodnju istovjetnog proizvoda. Nadalje, jedan proizvođač iz Unije u Poljskoj prekinuo je proizvodnju istovjetnog proizvoda tijekom 3 mjeseca u 2014. zbog modernizacije svojih strojeva. Svi ti događaji zajedno navodno su doveli do nedostatne opskrbe uglavnom na poljskom i baltičkim tržištima od 2013. nadalje. Taj navodni manjak bio bi riješen bjelaruskim izvozom.

               (46)

               Bjelaruski proizvođač izvoznik tvrdio je i da je, zbog sustava u vezi s PDV-om, 2015. (RIP) bila „neuobičajena godina” u pogledu velikog obujma izvoza predmetnog proizvoda u Uniju te da se obujam izvoza počeo smanjivati već krajem RIP-a i nastavio smanjivati nakon RIP-a.

               (47)

               Kao odgovor na te tvrdnje Komisija je prvo razmotrila podatke o izvozu bjelaruskog ureda za statistiku i zabilježila sljedeće. Povećanje obujma izvoza proizvođača izvoznika u Uniju bilo je u korelaciji sa smanjenjem obujma izvoza tog proizvođača izvoznika na rusko tržište. Kako je opisano u tablici u nastavku, između 2013. i 2015. bjelaruski proizvođač izvoznik znatno je smanjio svoju prodaju u Rusiju, odnosno za oko 370 000 tona i povećao svoju prodaju na tržištu Unije za otprilike istu količinu, odnosno 380 000 tona.

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           2016.

                           Ukupna izvozna prodaja

                           836

                           787

                           878

                           831

                           689

                              Indeks 2012. = 100

                              100

                              94

                              105

                              99

                              82

                           Izvoz u Rusiju

                           545

                           591

                           474

                           221

                           157

                              Indeks 2012. = 100

                              100

                              108

                              87

                              41

                              29

                           Ukupan izvoz u EU

                           170

                           147

                           255

                           530

                           250

                              Indeks 2012. = 100

                              100

                              86

                              150

                              312

                              147

                           Izvoz u baltičke države

                           105

                           110

                           140

                           137

                           132

                              Indeks 2012. = 100

                              100

                              105

                              133

                              130

                              126

                           Izvoz u Poljsku

                           2

                           5

                           50

                           150

                           15

                              Indeks 2012. = 100

                              100

                              250

                              2 500

                              7 500

                              750

                           Izvoz u druge države članice

                           63

                           32

                           65

                           243

                           103

                              Indeks 2012. = 100

                              100

                              51

                              103

                              386

                              163

                              Izvor: izvaci bjelaruskog ureda za statistiku

               (48)

               Kao drugo, Komisija je ocijenila situaciju na poljskom tržištu i tržištu baltičkih država. U pogledu 2013., poljsko tržište i tržište baltičkih država pogodilo je smanjenje proizvodnje jednog poljskog proizvođača i prekid proizvodnje jednog latvijskog proizvođača. Nadalje, od 1. listopada 2013. poljska vlada primjenjuje mehanizme obrnutog oporezivanja PDV-om na oko 40 proizvoda od čelika, od ograda i cijevi do gotovih plosnatih proizvoda od čelika te šipki za armiranje betona, kao odgovor na sustav prijevare s PDV-om. Analiza izvozne prodaje iz Bjelarusa na tržište Unije pokazala je da je prodaja bjelaruskog proizvođača izvoznika u Poljsku i baltičke države ostala stabilna, s oko 110 000 tona u usporedbi s 2012. Stoga je zaključeno da bjelaruski proizvođač izvoznik nije iskoristio navodnu nedostatnu opskrbu proizvodnjom u Uniji 2013. i da su drugi proizvođači iz Unije prisutni na tržištu mogli opskrbljivati tržište iz zaliha ili preusmjeravanjem izvozne prodaje na ta tržišta (7).

               (49)

               U pogledu 2014., jedan poljski proizvođač prekinuo je proizvodnju tijekom jednog tromjesečja radi modernizacije svojih strojeva, a jedan slovački proizvođač prekinuo je proizvodnju u kolovozu 2014. (proglasio je stečaj u veljači 2015.). Količina koja nije bila dostupna kao rezultat tih događaja procijenjena je na oko 133 000 tona.

               (50)

               Analiza izvozne prodaje iz Bjelarusa na tržište Unije pokazala je da se prodaja bjelaruskog proizvođača izvoznika u Poljsku i baltičke države doista povećala za oko 75 000 tona. Međutim proizvođač izvoznik povećao je svoju prodaju i na drugim tržištima Unije kao što je njemačko od minimalne količine na oko 120 000 tona. Stoga je odbačen argument da je bjelaruski proizvođač izvoznik povećao svoju prodaju na tržištu Unije samo zbog izvanredne situacije na tržištu u Poljskoj i baltičkim zemljama jer je (još brže) povećao i prodaju u drugim dijelovima tržišta Unije gdje nije bilo iznimnih okolnosti.

               (51)

               U pogledu razdoblja ispitnog postupka, latvijski proizvođač ponovno je pokrenuo proizvodnju u ožujku 2015. Poljska proizvodnja vratila se u uobičajeno stanje. Stoga u tim dijelovima tržišta Unije više nije bilo iznimne situacije na tržištu.

               (52)

               Unatoč tome, bjelaruski proizvođač izvoznik još je više povećao svoju prodaju u Poljskoj i zadržao svoju prodaju u baltičkim državama u usporedbi s 2014. Nadalje, najveće povećanje dogodilo se na drugim dijelovima tržišta Unije (uglavnom u Bugarskoj, Nizozemskoj i Njemačkoj).

               (53)

               Stoga se zaključuje da povećanje bjelaruskog izvoza u Europsku uniju nije bilo posljedica jaza između potražnje i ponude na tržištu Unije nego preusmjeravanja obujma izgubljenog na ruskom tržištu. Stoga je tvrdnja o neodgovarajućoj procjeni učinka sustava prijevara s PDV-om u privremenoj odluci neutemeljena i zato odbačena.

               (54)

               U skladu s uvodnom izjavom 111. Privremene uredbe Komisija je ocijenila obujam uvoza nakon razdoblja ispitnog postupka. Podaci su pokazali da se uvoz iz Bjelarusa donekle smanjio, ali je i dalje bio znatno iznad razine iz 2013. i više ili manje na razinama iz 2014. Stoga je odbačen argument prema kojem je povećanje uvoza iz Bjelarusa bilo privremene naravi i objašnjeno je posebnim stanjem na tržištu Unije u određenim segmentima tržišta.

               (55)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu sustava prijevara s PDV-om i kretanja nakon RIP-a, potvrđuju se nalazi i zaključci iz uvodnih izjava 106. do 111. Privremene uredbe.

         3.   Zaključak o uzročnosti

               (56)

               Ukratko, Komisija smatra da zainteresirane strane nakon privremene objave nisu iznijele argumente koji bi mogli promijeniti privremene nalaze kojima je utvrđena uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a. Stoga se potvrđuju zaključci iz uvodnih izjava 112. do 115. Privremene uredbe.

               (57)

               Komisija je utvrdila da je jedini drugi čimbenik koji je mogao utjecati na stanje u industriji Unije bio uvoz iz trećih zemalja, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 104. Privremene uredbe. Međutim, Komisija je zaključila da taj uvoz nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između bjelaruskog dampinškog uvoza i materijalne štete utvrđene za industriju Unije te da je dampinški uvoz iz Bjelarusa i dalje glavni uzrok štete.

               (58)

               Na temelju prethodne analize, u kojoj su razlikovani i razdvojeni učinci svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, zaključuje se da je dampinškim uvozom iz Bjelarusa prouzročena materijalna šteta industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.

         G.   INTERES UNIJE

   1.   Interes industrije Unije

               (59)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu interesa industrije Unije, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 117. do 122. Privremene uredbe.

         2.   Interes korisnika i uvoznika

               (60)

               Bjelaruski proizvođač izvoznik tvrdio je u svojim podnescima da u Komisijinoj ocjeni interesa Unije nisu uzeti u obzir posebni problemi uvoznika i korisnika iz baltičkih država. Tvrdio je da je zbog logističkih razloga (primjerice, željezničkih veza ili zahtjeva certificiranja) Bjelarus jedini izvor opskrbe šipkama za armiranje betona za ta trgovačka društva.

               (61)

               U tom pogledu Komisija je potvrdila da je jedini korisnik iz baltičkih država koji surađuje imao određenih tehničkih problema s isporukama proizvođača iz Unije (pri čemu nijedan od njih nije bio iz baltičkih država). S druge strane, to je društvo izjavilo da bi se nabava iz Bjelarusa mogla zamijeniti (a u razdoblju nakon RIP-a to se doista i dogodilo) nabavom iz Rusije te u određenoj mjeri i iz Ukrajine.

               (62)

               Osim toga, društva koja se nalaze u baltičkim državama vrlo su slabo surađivala s Komisijom, što bi moglo značiti da ne smatraju da bi na njih mogle negativno utjecati moguće antidampinške mjere u pogledu bjelaruskog uvoza predmetnog proizvoda.

               (63)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu interesa korisnika i uvoznika, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 123. do 131. i uvodne izjave 134. Privremene uredbe.

         3.   Moguća apsorpcija pristojbi

               (64)

               U svojem podnesku nakon privremene objave podnositelj pritužbe tvrdio je da razina antidampinške pristojbe predložena u privremenoj fazi (12,5 %) ne bi bila dovoljna jer bi bjelaruski proizvođač izvoznik, društvo u državnom vlasništvu koje se nalazi u zemlji bez tržišnoga gospodarstva s navodno povoljnim pristupom subvencioniranoj sirovini otpadnog metala, lako mogao apsorbirati tu mjeru.

               (65)

               S obzirom na tu tvrdnju, potrebno je naglasiti da moguća apsorpcija može biti predmet samo zasebnog antiapsorpcijskog ispitnog postupka na temelju članka 12. Osnovne uredbe i ne može unaprijed utjecati na razinu antidampinških mjera uvedenih u početnom ispitnom postupku. Osim toga, dokazi dostupni u ovom ispitnom postupku ne podupiru tvrdnju o laganom pristupu subvencioniranoj sirovini bjelaruskog proizvođača; zapravo, Komisija je utvrdila da društvo većinu svoje sirovine nabavlja iz Rusije i Ukrajine, zemalja koje se smatraju tržišnim gospodarstvima.

         4.   Strateška važnost suradnje EU-a i Bjelarusa u sektoru čelika

               (66)

               U svojem podnesku nakon privremene objave bjelaruski proizvođač izvoznik i bjelaruska tijela uputila su na stratešku važnost suradnje s EU-om u sektoru čelika i na činjenicu da mjere mogu negativno utjecati na bjelarusku nabavu kapitalne opreme u Uniji, osnivanje mreže povezanih trgovačkih društava u Uniji i bilo kakvu suradnju s europskim financijskim institucijama.

               (67)

               Kao odgovor na to Komisija ističe da je jedina svrha mjera ponovno uspostaviti ravnopravne uvjete na tržištu Unije. One nemaju kazneni karakter. Ako proizvođač izvoznik održivo poveća svoje cijene tako da više nema dampinga, može zatražiti povrat novca i privremenu reviziju. Komisija stoga ne smatra da su ta razmatranja relevantna za ocjenu interesa Unije.

         5.   Zaključak o interesu Unije

               (68)

               Ukratko, ni iz jednog argumenta koji su iznijele zainteresirane strane nije vidljivo da postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na uvoz predmetnog proizvoda iz Bjelarusa. Svi negativni učinci na nepovezane korisnike i uvoznike mogu biti ublaženi raspoloživošću drugih izvora opskrbe. Štoviše, ako se uzme u obzir ukupan utjecaj antidampinških mjera na tržište Unije, čini se da pozitivni učinci, posebno na industriju Unije, nadmašuju moguće negativne utjecaje na ostale zainteresirane strane. Stoga se potvrđuju zaključci iz uvodnih izjava 135. do 137. Privremene uredbe.

         H.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

   1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

   1.1.   Ciljna dobit

               (69)

               Nakon privremene objave industrija Unije osporavala je ciljnu dobit upotrijebljenu radi određivanja razine uklanjanja štete kako je navedeno u uvodnoj izjavi 143. Privremene uredbe. Iste tvrdnje ponovljene su nakon konačne objave.

               (70)

               Ciljna dobit upotrijebljena u privremenim izračunima marže štete iznosila je 4,8 %. Ta se brojka temeljila na profitnoj marži za 2012. utvrđenoj za vrlo slični proizvod, čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armiranje betona, i upotrijebljenoj u nedavnom antidampinškom postupku koji se odnosi na uvoz čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armiranje betona podrijetlom iz Kine (8).

               (71)

               Podnositelj pritužbe u svojem je podnesku osporavao upotrebu iste ciljne dobiti upotrijebljene u ispitnom postupku o čeličnim šipkama visoke otpornosti na zamor za armiranje betona i tvrdio da su ta dva proizvoda i njihova pripadajuća tržišta različiti. Podnositelj pritužbe predložio je upotrebu ciljne dobiti čak i više od prvotno predložene u pritužbi, u visini od 16 % ili 17 %, što je bila dobit koju su ostvarili proizvođači iz Unije u 2006. ili se smatrala „dugoročno poželjnom za zdravu industriju čelika” (9).

               (72)

               U tom pogledu, ciljna dobit upotrijebljena u ovom postupku, za koju je Komisija utvrdila da je najprimjerenija, temelji se na stvarno ostvarenom rezultatu iz 2012. (unutar razmatranog razdoblja) proizvođača iz Unije vrlo sličnog proizvoda koji se proizvodi u velikoj mjeri koristeći se istom opremom za proizvodnju predmetnog proizvoda u ovom ispitnom postupku. Također se podsjeća da je EUROFER u pritužbi zatražio ciljnu dobit od 9,9 %, koja je upotrijebljena u ispitnom postupku o valjanoj žici, proizvodu koji je definitivno udaljeniji od predmetnog proizvoda nego čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armiranje betona. Naposljetku, svrha utvrđivanja marže štete jest ukloniti dio štete prouzročene dampinškim uvozom, ali ne i drugim čimbenicima kao što je gospodarska kriza. Iako se smatralo da dobit od 1,3 %, jedina koju je industrija Unije ostvarila tijekom razmatranog razdoblja (10), nije bila primjerena zbog učinka sustava prijevara s PDV-om, čini se prikladnijim upotrijebiti profitnu maržu koju je ta industrija ostvarila u istom razdoblju i koja je provjerena i utvrđena kao primjerena za vrlo sličan proizvod u antidampinškom postupku s razdobljima koja se uglavnom preklapaju. Stoga se tvrdnja industrije Unije odbacuje.

         1.2.   Troškovi nastali nakon uvoza

               (73)

               U privremenom izračunu marže štete, prilagodba od 2 % upotrijebljena je za troškove nastale nakon uvoza (11). U svojem podnesku nakon privremene objave, bjelaruski proizvođač izvoznik tvrdio je da bi u ovom konkretnom slučaju trebalo upotrijebiti veći iznos od 4–6 %, s obzirom na to da bi ta razina prilagodbe bolje odražavala stvarne troškove nastale nakon uvoza koje moraju pokrivati uvoznici/korisnici.

               (74)

               Na temelju tog zahtjeva, Komisija je detaljnije ispitala razinu i strukturu troškova uvoza i troškova nastalih nakon uvoza koje je prijavio uvoznik koji surađuje i korisnici na koje se upućuje u uvodnoj izjavi 6.

               (75)

               Na temelju nalaza posjeta radi provjere tim društvima Komisija smatra da nema razloga da se izmijeni razina prilagodbe. Stvarni troškovi nastali nakon uvoza za uvoznika i jednog korisnika (u prosjeku za cijeli RIP) bili su ispod 2 %. Samo za jedno društvo (njemački korisnik), troškovi nastali nakon uvoza bili su viši od 2 %, u utvrđenom rasponu od 4 do 6 %. Međutim to je društvo imalo nestandardne postupke za prijevoz predmetnog proizvoda iz svojih skladišta u proizvodne pogone na kopnu. To nisu standardni troškovi nastali nakon uvoza, uobičajeni za uvoznike, nego troškovi vrlo specifični za poslovanje tog društva. Treba naglasiti da su, za potrebe izračuna marže štete, izvozne cijene utvrđene na razini granica EU-a (prilagođene za troškove nastale nakon uvoza) i uspoređene s cijenama na razini franko tvornica proizvođača iz Unije. Troškovi prijevoza proizvoda do proizvodnih pogona korisnika nisu relevantni u ovom kontekstu i stoga nisu uzeti u obzir. Na temelju prethodno navedenog, Komisija potvrđuje da su troškovi nastali nakon uvoza utvrđeni u privremenoj fazi u iznosu od 2 % razumni. Tvrdnja je stoga odbačena.

         1.3.   Druga pitanja koja se odnose na izračun marže štete

               (76)

               Nakon privremene objave podnositelj pritužbe i bjelaruski proizvođač izvoznik uputili su na nekoliko dodatnih manjih pitanja u pogledu izračuna marže štete.

               (77)

               Podnositelj pritužbe naveo je da se utvrđivanje CIF cijene za izračune sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena ne bi trebalo temeljiti na transfernoj cijeni prema povezanim uvoznicima nego se ponovno izračunati iz neovisne preprodaje. Komisija potvrđuje da se cijena CIF upotrijebljena za izračunavanje sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena u privremenoj fazi zapravo temelji na neovisnoj preprodaji.

               (78)

               Podnositelj pritužbe predložio je „alternativnu” metodu raspodjele troškova na različite vrste proizvoda za izračun sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena. Međutim taj je prijedlog podnesen nakon privremenih mjera kada su svi odgovori na upitnik već bili provjereni na licu mjesta i izračuni izvršeni. U svakom slučaju, raspodjela troškova nije relevantna za izračun marže štete u ovom slučaju, s obzirom na to da se marža štete temeljila na cijenama franko tvornica po vrsti proizvoda, a ne na troškovima po vrsti proizvoda. Tvrdnja je stoga odbačena.

               (79)

               Podnositelj pritužbe predložio je i da se marža štete ne temelji na podacima iz cijelog RIP-a nego na odabranom tromjesečju RIP-a kada bi marža bila „reprezentativnija”. Međutim podnositelj pritužbe nije dostavio nikakve dokaze da postoje posebne okolnosti u ovom predmetu koje bi opravdale odstupanje od uobičajene prakse Komisije da maržu štete temelji na cijelom RIP-u. Tvrdnja je stoga odbačena.

               (80)

               Komisija je odlučila biti oprezna u pogledu izračuna marže štete. Naime, uzevši u obzir nepouzdanost određenih podataka zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 19. do 23. i posebnosti ovog slučaja, Komisija je revidirala izračun razine uklanjanja štete isključivanjem podataka talijanskog proizvođača u uzorku i ograničavanjem izračuna na prodaju u Nizozemskoj, Njemačkoj, Poljskoj i Litvi. Taj je izračun preslika izračuna sniženja cijene navedenog u uvodnoj izjavi 29. koji je rezultirao maržom sniženja cijena od 2,8 %. Na temelju toga, revidirana marža štete utvrđuje se na razini od 10,6 %.

               (81)

               Nakon konačne objave podnositelj pritužbe osporavao je metodologiju koju je Komisija primijenila u ovom slučaju na temelju činjenice da je Komisija de facto suzila opseg ispitnog postupka kako bi ga svela na regionalni ispitni postupak. Isto je tako tvrdio da se navedenom razinom uklanjanja štete ne bi uklonila šteta cjelokupne industrije Unije. Podnositelj pritužbe nadalje je primijetio da se bjelaruski dampinški uvoz odvijao u 16 različitih država članica, tj. u mnogo više od onih koje je Komisija upotrijebila za utvrđivanje marže štete.

               (82)

               U tom pogledu trebalo bi napomenuti da je Komisija zapravo temeljila svoju analizu štete na stanju cjelokupne industrije Unije te je zaključila da se uklanjanjem Italije iz ocjene ne utječe na sliku štete. U pogledu razine uklanjanja štete, iako se uvoz iz Bjelarusa doista odvijao u nizu država članica (točnije 13), Komisija je temeljila izračun uklanjanja štete na podacima koji se odnose samo na društva u uzorku, koja su prodavala istovjetni proizvod u ograničenijem broju zemalja, zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 29. Time se ne dovodi u pitanje mogućnost za sve zainteresirane strane da zatraže privremenu reviziju nakon nalaza istrage o kartelu i ovisno o situaciji koja bude prevladavala u to vrijeme.

         1.4.   Zaključak o razini uklanjanja štete

               (83)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s razinom uklanjanja štete, konačna razina uklanjanja štete utvrđuje se na razini od 10,6 %.

         2.   Konačne mjere

               (84)

               S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije i u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz predmetnog proizvoda na razini marže štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.

               (85)

               Nakon konačne objave bjelaruski proizvođač izvoznik tvrdio je da okolnosti predmeta opravdavaju uvođenje mjera u obliku djelomičnog neocarinjenog iznosa, tj. da bi prvih 200 000 tona bilo uvezeno bez carine i da bi trajanje mjera trebalo biti ograničeno na dvije godine.

               (86)

               Podsjeća se da damping proizlazi iz cjenovne diskriminacije i stoga bi se pravni lijek trebao sastojati od antidampinških pristojbi ili preuzimanja obveze u vezi s cijenama. Bescarinska kvota kako je zatražio bjelaruski izvoznik ne sadržava nikakav element cijene kojim bi se uklonio štetni damping te se stoga ne može prihvatiti. U tom slučaju ne postoji ni opravdanje za smanjenje razdoblja primjene mjera. Ako se okolnosti promijene, bjelaruski proizvođač izvoznik ima mogućnost zatražiti reviziju mjera u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe. Stoga su tvrdnje odbačene. Također se podsjeća da Komisija može preispitati nalaze ako se istragom o kartelu dovedu u pitanje konačni nalazi navedeni u ovoj Uredbi.

               (87)

               Na temelju prethodno navedenog, stope pristojbi koje će se uvesti određene su kako slijedi:

                           Društvo

                           Marža štete
                           (%)

                           Dampinška marža
                           (%)

                           Stopa konačne antidampinške pristojbe
                           (%)

                           BMZ

                           10,6

                           58,4

                           10,6

                           Sva ostala društva

                           10,6

                           58,4

                           10,6

         3.   Konačna naplata privremenih pristojbi

               (88)

               S obzirom na utvrđene dampinške marže i razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, trebalo bi konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, koja je uvedena Privremenom uredbom.

               (89)

               Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz određenih šipki za armiranje betona od željeza ili nelegiranog čelika, samo kovanih i dalje neobrađenih, toplo valjanih, toplo vučenih ili toplo istiskivanih, neovisno jesu li usukane nakon valjanja, s udubljenjima, rebrima, žljebovima ili drugim deformacijama dobivenim tijekom procesa valjanja. Iz toga su isključene željezne ili čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armiranje betona. Drugi dugački proizvodi, kao što su šipke kružnog poprečnog presjeka, su isključeni. Proizvod je podrijetlom iz Bjelarusa i trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 i ex 7214 99 95 (oznake TARIC: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214999510).
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. iznosi 10,6 %.
   3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama na temelju Provedbene uredbe (EU) 2016/2303.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 16. lipnja 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

      (2)  SL C 114, 31.3.2016., str. 3.

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2303 оd 19. prosinca 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih šipki za armiranje betona podrijetlom iz Republike Bjelarus (SL L 345, 20.12.2016., str. 4.).

      (4)  Presuda u predmetu Extramet protiv Vijeća, C-358/89, EU:C:1992:257, točke 17. do 20. Vidjeti, po analogiji, i presude u predmetima Matra protiv Komisije, C-225/91, EU:C:1993:239, točke 40. do 47.; u predmetu RJB Mining protiv Komisije, T-156/98, EU:T:2001:29, točke 107. do 126.; i u predmetu Secop protiv Komisije, T-79/14, EU:T:2016:118, 79. do 86.

      (5)  Predmet I742.

      (6)  Točnije, isključen je obujam izvoza u Irsku i Ujedinjenu Kraljevinu.

      (7)  „Analiza wplywu zmian administracyjnych na wielkosc szarej strefy na rynku pretow zbrojeniowych i sytuacje sektora finansow publicznych”, Ernst & Young, Varšava, ožujak 2014.

      (8)  SL L 204, 29.7.2016., str. 70.

      (9)  Prema izvješću savjetodavnog društva McKinsey predstavljenom na sastanku Odbora za čelik OECD-a u prosincu 2013.

      (10)  Dobit ostvarena u 2012.; za druge godine razmatranog razdoblja, tj. od 2013. do 2015., proizvođači iz Unije zabilježili su gubitak

      (11)  Posebna objava koju su primile zainteresirane strane, Prilog 3.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1213/2013 оd 27. studenoga 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               28.11.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 317/33

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1213/2013
   оd 27. studenoga 2013.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 27. studenoga 2013.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,
         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG
      Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  AL

                  44,1

                  MA

                  41,4

                  MK

                  36,9

                  TR

                  57,9

                  ZZ

                  45,1

                  0707 00 05

                  AL

                  41,5

                  TR

                  87,1

                  ZZ

                  64,3

                  0709 93 10

                  MA

                  133,7

                  TR

                  87,3

                  ZZ

                  110,5

                  0805 20 10

                  MA

                  68,3

                  ZA

                  87,1

                  ZZ

                  77,7

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  PK

                  59,4

                  SZ

                  56,2

                  TR

                  70,2

                  UY

                  56,2

                  ZA

                  192,9

                  ZZ

                  87,0

                  0805 50 10

                  TR

                  68,0

                  ZZ

                  68,0

                  0808 10 80

                  AU

                  125,0

                  BA

                  45,7

                  MK

                  41,5

                  US

                  139,5

                  ZA

                  134,8

                  ZZ

                  97,3

                  0808 30 90

                  TR

                  113,5

                  ZZ

                  113,5

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.