title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/687 оd 2. svibnja 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  3.5.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 116/5

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/687
         оd 2. svibnja 2019.
         o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Mjere na snazi

                     (1)

                     Provedbenom uredbom (EU) br. 214/2013 (2) Vijeće je uvelo konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”, „NRK” ili „predmetna zemlja”). Antidampinške pristojbe koje su trenutačno na snazi kreću se od 0 % do 26,1 % („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.

                     (2)

                     Provedbenom uredbom (EU) br. 215/2013 (3) Vijeće je uvelo i kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Kine. Kompenzacijske pristojbe koje su trenutačno na snazi kreću se od 13,7 % do 44,7 %.

                     (3)

                     Razina kombiniranih pristojbi kreće se od 13,7 % do 58,3 %.

               1.2.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

                     (4)

                     Nakon objave obavijesti o skorom isteku konačnih antidampinških mjera na snazi (4) Komisija je 13. prosinca 2017. primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. Zahtjev je podnijela Europska federacija proizvođača željeza i čelika („EUROFER”) u ime proizvođača koji čine više od 70 % ukupne proizvodnje određenih organski prevučenih proizvoda od čelika u Uniji („podnositelj zahtjeva”). Zahtjev se temeljio na tvrdnjama da bi istekom konačnih antidampinških mjera vjerojatno došlo do ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.

                     (5)

                     Komisija je 14. ožujka 2018. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (5) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka primjenjivih antidampinških mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

                     (6)

                     Komisija je 14. ožujka 2018. putem obavijesti (6) objavljene u Službenom listu Europske unije najavila i pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka konačnih kompenzacijskih mjera, koje su na snazi za predmetni proizvod podrijetlom iz Kine, u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća (7).

               1.3.   Ispitni postupak

         1.3.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (7)

                     Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga bilo je obuhvaćeno razdoblje od 1. siječnja 2017. do 31. prosinca 2017. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

               1.3.2.   Zainteresirane strane

                     (8)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je sve zainteresirane strane pozvala da sudjeluju u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila i sljedeće strane: podnositelja zahtjeva, poznate proizvođače iz Unije i njihova relevantna udruženja, poznate proizvođače izvoznike iz Kine, poznate nepovezane uvoznike iz Unije, nepovezane korisnike iz Unije za koje se zna da se postupak na njih odnosi i tijela iz zemlje izvoznice.

                     (9)

                     Sve zainteresirane strane pozvane su da u rokovima utvrđenima u Obavijesti o pokretanju postupka izraze svoja stajališta, dostave informacije i pruže popratne dokaze. Zainteresiranim stranama pružena je mogućnost i da pisanim putem zatraže saslušanje pred ispitnim službama Komisije i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

               1.3.3.   Odabir uzorka

                     (10)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

               1.3.3.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

                     (11)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe. Podatke zatražene za odabir uzorka prije pokretanja postupka dostavio je 21 proizvođač iz Unije i svi su naveli da su voljni surađivati s Komisijom. Na temelju toga Komisija je odabrala privremeni uzorak od triju proizvođača, za koja je utvrđeno da su reprezentativna za industriju Unije u smislu obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Proizvođači iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije činili su 28 % procijenjene ukupne proizvodnje industrije Unije i 27 % ukupnog obujma prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe te je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak se smatrao reprezentativnim za industriju Unije.

               1.3.3.2.   Odabir uzorka uvoznika

                     (12)

                     U zahtjevu za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera navedeno je devet nepovezanih uvoznika koji su bili pozvani na dostavu informacija za odabir uzorka. Nijedan se od njih nije javio.

               1.3.3.3.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika u Kini

                     (13)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika u Kini zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da stupi u kontakt s njima.

                     (14)

                     Dva proizvođača izvoznika dostavila su obrazac za odabir uzorka, no nijedan od njih ne proizvodi organski prevučene proizvode od čelika kako su definirani u Obavijesti o pokretanju postupka. Treći proizvođač izvoznik stupio je u kontakt šest tjedana nakon roka za dostavu odgovora na obrazac za odabir uzorka. Tom je proizvođaču izvozniku dodijeljen status zainteresirane strane, no smatralo se da nije surađivao jer niti je ikada odgovorio na obrazac za odabir uzorka niti je pokušao odgovoriti na upitnik za proizvođača izvoznika.

                     (15)

                     Stoga je izostala suradnja proizvođača izvoznika iz Kine.

               1.3.4.   Upitnici i posjeti radi provjere

                     (16)

                     Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije u uzorku, podnositelju zahtjeva i kineskoj vladi. Odgovori na upitnik primljeni su od triju proizvođača iz Unije u uzorku i podnositelja zahtjeva.

                     (17)

                     Komisija je provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih zainteresiranih strana:

                                 (a)

                                 proizvođači iz Unije:

                                             —

                                             ArcelorMittal Belgium, Belgija,

                                             —

                                             Marcegaglia Carbon Steel SpA, Italija,

                                             —

                                             Tata Steel Maubeuge SA, Francuska.

                                 (b)

                                 udruženje proizvođača iz Unije:

                                             —

                                             EUROFER, Belgija.

               1.3.5.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

                     (18)

                     Budući da dostatni dokazi raspoloživi pri pokretanju ispitnog postupka upućuju na to da postoje znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

                     (19)

                     Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve proizvođače izvoznike iz predmetne zemlje da dostave informacije iz Priloga III. Obavijesti o pokretanju postupka koje se odnose na inpute koji se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Ista dva proizvođača izvoznika koji su poslali odgovore za odabir uzorka dostavili su i informacije iz Priloga III. Budući da oni ne proizvode proizvod iz postupka revizije, nije zaprimljen nijedan odgovor koji se odnosi na proizvod iz postupka revizije.

                     (20)

                     Kako bi došla do informacija o navodnim znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak, Komisija je upitnik poslala i kineskoj vladi. Od kineske vlade nije zaprimljen nikakav odgovor.

                     (21)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala i sve zainteresirane strane da u roku od 37 dana od datuma objave te obavijesti u Službenom listu Europske unije iznesu svoja stajališta, dostave informacije i pruže popratne dokaze o primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Od kineske vlade i proizvođača izvoznika nisu zaprimljeni ni podnesci ni dodatni dokazi.

                     (22)

                     Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti.

                     (23)

                     Komisija je 13. travnja 2018. objavila prvu bilješku u dokumentaciji („bilješka od 13. travnja 2018.”) (8) u kojoj je zainteresirane strane pozvala da izraze mišljenja o relevantnim izvorima koje bi Komisija mogla upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugom alinejom osnovne uredbe. Komisija je u toj bilješci popisala sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena, odnosno referentnih vrijednosti utvrdila šest mogućih reprezentativnih zemalja: Argentina, Kolumbija, Malezija, Meksiko, Tajland i Južna Afrika.

                     (24)

                     Komisija je svim zainteresiranim stranama dala mogućnost da dostave primjedbe. Komisija je zaprimila samo primjedbe podnositelja zahtjeva. Ni tijela predmetne zemlje ni proizvođači izvoznici nisu dostavili primjedbe.

                     (25)

                     Komisija se 3. srpnja 2018. očitovala o primjedbama podnositelja zahtjeva na bilješku od 13. travnja 2018. u drugoj bilješci o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednost („bilješka od 3. srpnja 2018.”) (9). Komisija je sastavila i popis faktora proizvodnje te je zaključila da je u toj fazi Meksiko najprikladnija reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Komisija je zaprimila samo primjedbe podnositelja zahtjeva. U ovoj Uredbi očituje se o tim primjedbama.

               1.3.6.   Daljnji postupak

                     (26)

                     Komisija je 22. veljače 2019. objavila važne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala uvesti antidampinške pristojbe („konačna objava”). Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na objavu.

                     (27)

                     Nijedna stranka nije iznijela primjedbe na konačnu objavu.

               2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1.   Predmetni proizvod

                     (28)

                     Proizvod koji je predmet ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera isti je proizvod koji je bio predmet početnog ispitnog postupka, odnosno određeni organski prevučeni proizvodi od čelika, tj. plosnati valjani proizvodi od nelegiranog i legiranog čelika (isključujući nehrđajući čelik) koji su bojani, lakirani ili prevučeni plastičnom masom barem s jedne strane, isključujući tzv. „sendvič panele” koje se rabi u graditeljstvu i koji se sastoje od dviju vanjskih metalnih ploča i stabilizirane jezgre od izolacijskog materijala utisnute između njih, isključujući takve proizvode sa završnim premazom od cinkova praha (cinkova boja, s masenim udjelom cinka 70 % ili većim) i isključujući proizvode sa supstratom s metalnom prevlakom od kroma ili kositra, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (oznake TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 i 7226997091) i podrijetlom iz Kine („proizvod iz postupka revizije” ili „OCS”).

                     (29)

                     Proizvod iz postupka revizije dobiva se nanošenjem organske prevlake na plosnate valjane proizvode od čelika. Organska prevlaka nanosi se na proizvode od čelika u zaštitne, estetske i funkcionalne svrhe.

                     (30)

                     OCS se ponajprije upotrebljava u graditeljstvu i za daljnju preradu u proizvodima koji se upotrebljavaju u graditeljstvu. Osim toga, upotrebljava se i u kućanskim aparatima.

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (31)

                     Nijedna zainteresirana strana nije iznijela primjedbe na istovjetni proizvod. Stoga je ovim ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđen nalaz početnog ispitnog postupka da proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Kine i reprezentativne zemlje Meksika i proizvod koji proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u Uniji imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i namjene. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

               3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

         3.1.   Uvodne napomene

                     (32)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera koje su na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz NRK-a.

                     (33)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., u ispitnom postupku nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik. To znači da nijedan proizvođač izvoznik nije dostavio odgovore na upitnik, među ostalim ni podatke o izvoznim cijenama i troškovima, domaćim cijenama i troškovima, kapacitetu, proizvodnji, ulaganjima itd. Osim toga, ni kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu se očitovali o dokazima iz dokumentacije predmeta, uključujući Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite (10) („Izvješće”), kao ni o dodatnim dokazima koje je dostavio podnositelj zahtjeva i koji pokazuju da su na te cijene i troškove utjecale znatne vladine intervencije. Stoga je Komisija upotrijebila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

                     (34)

                     Komisija je o primjeni članka 18. stavka 1. osnovne uredbe obavijestila kineske vlasti i trećeg proizvođača izvoznika spomenutog u uvodnoj izjavi 14. te im dala mogućnost da dostave primjedbe. Komisija nije primila nikakve primjedbe.

                     (35)

                     Na temelju toga, u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe, nalazi navedeni u nastavku u vezi s vjerojatnošću nastavka ili ponavljanja dampinga temeljili su se na raspoloživim podacima, konkretno na informacijama iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, iz podnesaka zainteresiranih strana i statističkih podataka dostupnih u bazi podataka iz članka 14. stavka 6.

               3.2.   Nastavak dampinškog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

                     (36)

                     Statistički podaci za razdoblje ispitnog postupka revizije preuzeti iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. pokazuju da je mala količina OCS-a uvezena u Uniju iz NRK-a i da je iznosila 6 338 tona, odnosno 0,1 % ukupne potrošnje u Uniji. No OCS je uvezen u 16 država članica, a uvoz se događao tijekom cijelog razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga je Komisija zaključila da je stvaran uvoz u razdoblju ispitnog postupka revizije reprezentativan i zbog toga je ispitala je li se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               3.2.1.   Uobičajena vrijednost

                     (37)

                     Prema članku 2. stavku 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

                     (38)

                     No prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe „ako se […] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u trenutačnom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade i proizvođača izvoznika, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

               3.2.2.   Postojanje znatnih poremećaja

         3.2.2.1.   Uvod

                     (39)

                     Članak 2. stavak 6.a točka (b) osnovne uredbe glasi kako slijedi: „znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:

                                 —

                                 na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice,

                                 —

                                 prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove,

                                 —

                                 javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta,

                                 —

                                 nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu,

                                 —

                                 poremećaji u području troškova plaća,

                                 —

                                 pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi”.

                     (40)

                     U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je sljedeće: „ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru”.

                     (41)

                     U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvalo se da ospore ili dopune dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka ili da dostave primjedbe na njih. Komisija je u tom pogledu izradila Izvješće u kojem se pokazalo da dolazi do znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući posebne poremećaje u mnogim ključnim faktorima proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) i posebnim sektorima (na primjer, čelika i kemikalija). Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja. Zahtjev je sadržavao i neke relevantne dokaze koji dopunjuju Izvješće.

                     (42)

                     U stavku 71. zahtjeva i u njegovu prilogu 18. podnositelj zahtjeva uputio je na dokument Ministarstva trgovine SAD-a („dokument SAD-a”) (11). Prema dokumentu SAD-a sektor čelika klasificira se kao jedna od „osnovnih i ključnih industrija” nad kojima država mora „zadržati relativno strogu kontrolu”. U dokumentu SAD-a upućuje se na „dokument SASAC-a” (12) u kojem se gospodarski sektori dijele u tri kategorije i povezane potkategorije u skladu s percipiranom potrebom za vladinim nadzorom, a to su konkretno: 1. strateške industrije koje „utječu na nacionalnu sigurnost i žilu kucavicu gospodarstva” i nad kojima država mora „zadržati potpunu kontrolu”, 2. „osnovne i ključne industrije” nad kojima država mora „zadržati relativno strogu kontrolu” i 3. ostale industrije nad kojima država mora „zadržati utjecaj”. Osim toga, u dokumentu SASAC-a utvrđuje se opći cilj stvaranja skupine važnih temeljnih poduzeća s prilično jakim utjecajem koja bi bila pokretač razvoja industrije do 2010., a to podrazumijeva uspostavljanje snažnih temelja za važna temeljna poduzeća u petrokemijskoj, telekomunikacijskoj, elektroprivrednoj, brodarskoj i građevinskoj industriji kako bi se ona razvila u i postala globalna prvorazredna poduzeća te za važna temeljna poduzeća u automobilskoj, strojarskoj i IT industriji kako bi ona postala globalna prvorazredna poduzeća.

                     (43)

                     U pogledu troškova za toplovaljani čelik („HRS”) i hladnovaljani čelik („CRS”) koji su potrebni za proizvodnju ponovnim valjanjem, podnositelj zahtjeva uputio je na prethodne uredbe EU-a kojima se uvode kompenzacijske pristojbe (13) i u kojima je Komisija utvrdila da su plosnati proizvodi od HRS-a i CRS-a subvencionirani. Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je to dovelo do umjetno niske cijene gotovih proizvoda. Osim toga, podnositelj zahtjeva citirao je i izvješće organizacije Think!Desk (14) za koje je tvrdio da sadržava dokaze da je mnogim kineskim proizvođačima omogućeno da na kineskom tržištu ponude plosnate proizvode od HRS-a po narušenim cijenama.

                     (44)

                     Naposljetku, na temelju podataka organizacije Global Platts (15) podnositelji zahtjeva tvrdili su i da su trenutačne kineske domaće cijene HRS-a i CRS-a i dalje niže od međunarodnih cijena.

                     (45)

                     U pogledu cinka i prevlasti poduzeća u državnom vlasništvu u rudarskoj industriji, osim dokaza iz Izvješća, podnositelji zahtjeva dostavili su i dokaze da se u Kini trenutačno primjenjuje izvozni porez od 30 % na cink (vidjeti stavke 87.–89. i prilog 18. zahtjevu).

                     (46)

                     Podnositelj zahtjeva tvrdio je i da postoje znatni poremećaji u području kemijskih komponenti koji pak dovode do znatnih poremećaja u području boja i drugih kemijskih prevlaka koje se upotrebljavaju za proizvodnju organski prevučenog čelika. To je zaključeno na temelju dokaza iz Izvješća (njegovo poglavlje 16. „Kemijski sektor”). Točnije, u Izvješću se, prema podacima Kineskog udruženja za upravljanje poduzećima za proizvodnju kemikalija, navodi da su u Kini najveća društva za proizvodnju kemikalija (2015., prema prihodima od prodaje) poduzeća u državnom vlasništvu, koja uključuju osam od deset najvećih društava za proizvodnju kemikalija (16). Osim toga, podnositelj zahtjeva uputio je na izvješće KPMG-a iz priloga 18. zahtjevu koje pokazuje da je 10 najvećih kineskih društava za proizvodnju kemikalija u državnom vlasništvu.

                     (47)

                     U pogledu električne energije, osim podnošenja Izvješća, podnositelj zahtjeva tvrdio je da se na proizvođače OCS-a primjenjuju povlaštene cijene električne energije (17) i da je društvo Chongquing Wanda Steel Strip navodno ostvarilo korist od cijene električne energije niže od cijene koja se općenito primjenjuje na velika industrijska poduzeća (18). Naposljetku, podnositelj zahtjeva dostavio je javno dostupne informacije prema kojima su društva Shougang Group i Inner Mongolia Baotou Steel Union ostvarila korist od subvencioniranja cijene električne energije (19).

                     (48)

                     U pogledu povlaštenih zajmova i druge financijske potpore, osim podnošenja Izvješća, podnositelj zahtjeva uputio je na nedavni novinski članak u kojem se navodi da je kontrola kineske vlada nad lokalnim bankama dodatno pojačana zakonskim izmjenama u 2017. (20). Podnositelj zahtjeva citirao je i nalaze dokumenta SAD-a o tome da je sektor „i dalje u osnovi narušen u pogledu određivanja cijena na temelju rizika i u pogledu raspodjele sredstava. Osim toga, […] analiza kretanja kamatnih stopa upućuje na to da su kamatne stope i dalje u bliskoj povezanosti s ‚referentnim stopama’ koje objavljuje vlada, stoga se i dalje ne određuju na temelju tržišta. Blaga proračunska ograničenja, određivanje cijena po uvjetima koji nisu tržišni, implicitna vladina jamstva i vladine direktive o politikama izravno ili neizravno narušavaju službeni bankarski sektor, međubankovno tržište, tržište obveznica i ‚usporedni bankarski sustav’. Ti poremećaji mogu se izravno povezati s vladinim vlasništvom i kontrolom i zatim sa sveprisutnošću i uplitanjem države u kineskom financijskom sustavu” (21).

                     (49)

                     Podnositelj zahtjeva podsjetio je da je Komisija u svojim prijašnjim ispitnim postupcima utvrdila da su veliki proizvođači OCS-a primali subvencije u obliku povlaštenih zajmova, zamjena duga za vlasnički udio, dokapitalizacije i oslobođenja od plaćanja dividendi kineskoj vladi kao glavnom dioničaru (22). Podnositelj zahtjeva naveo je i niz drugih proizvođača OCS-a koji su ostvarili korist od povlaštenih zajmova s obzirom na njihova godišnja izvješća (23).

                     (50)

                     Naposljetku, podnositelj zahtjeva citirao je izvješće organizacije Think!Desk u kojem je utvrđeno najmanje šest proizvođača OCS-a koji su ostvarili korist od vladinih mjera potpore u obliku smanjivanja stupnja zaduženosti i zamjena duga za vlasnički udio u kineskoj industriji čelika u 2016. i 2017. Think!Desk utvrdio je da su te mjere subvencije (24).

                     (51)

                     U zahtjevu je naveden niz navodnih dodatnih poremećaja u obliku fiskalne potpore i niskih standarda zaštite okoliša u Kini, na što je već ukazano u Izvješću. Konkretno, podnositelj zahtjeva uputio je na prošle nalaze Komisije o različitim programima oslobađanja od i smanjenja izravnog poreza kojima su se umjetno smanjili oporezivi prihodi društava za proizvodnju čelika, programima za neizravne poreze (PDV) i uvozne carine te različitim programima (ad hoc) dodjele bespovratnih sredstava (25). Podnositelj zahtjeva tvrdio je i da su ti programi i dalje aktivni i dostupni.

                     (52)

                     U pogledu standarda zaštite okoliša podnositelj zahtjeva citirao je izvješće OECD-a iz priloga 18. zahtjevu (26) koje nedvojbeno pokazuje da kineska vlada nudi neizravnu potporu proizvođačima čelika time što ne provodi osnovne standarde zaštite okoliša, dok su proizvođači iz Unije obvezni poštovati znatno strože standarde zaštite okoliša, posebno s obzirom na nedavnu zabranu iz Uredbe REACH koja se odnosi na uporabu kromata u fazi proizvodnje OCS-a prije obrade (razmatrano u stavcima 12.–16. zahtjeva).

                     (53)

                     Komisija će ispitati je li primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija će to učiniti na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću u kojima se oslanja na javno dostupne izvore. Ta analiza obuhvatit će ispitivanje znatnih vladinih intervencija u njezinu gospodarstvu općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 16.–20., ni kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu dostavili ni primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepili ili osporili postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće, i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj zahtjeva, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

               3.2.2.2.   Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u NRK-u: opći gospodarski kontekst

                     (54)

                     Sam temelj kineskog gospodarskog sustava, tj. koncept takozvanog „socijalističkog tržišnog gospodarstva”, u opreci je s idejom slobodnog djelovanja tržišnih sila. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i služi kao temelj za upravljanje gospodarstvom Kine. Temeljno je načelo sljedeće: „socijalističko javno vlasništvo proizvodnih sredstava, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu smatra se „pokretačkom silom nacionalnog gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (27). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva ne samo da su moguće znatne vladine intervencije u gospodarstvu nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim vlasništvom prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (28).

                     (55)

                     Osim toga, prema relevantnom kineskom zakonodavstvu socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine (KPK). Strukture kineske države i KPK-a međusobno su povezane na svakoj razini (pravnoj, institucionalnoj, osobnoj) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon prve rečenice odredbe koja glasi: „socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (29). To pokazuje neupitnu i rastuću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom Kine. Ta je kontrola svojstvena kineskom sustavu i znatno nadilazi standardnu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

                     (56)

                     Kineska država provodi intervencijsku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (30). Kineske vlasti upotrebljavaju mnogobrojne intervencijske gospodarske alate, uključujući sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i različite aspekte regulatornog okruženja.

                     (57)

                     Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjerom kineskog gospodarstva upravlja se u okviru složenog sustava industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Planovi na pokrajinskoj razini u pravilu su prilično podrobni, dok se u nacionalnim planovima uglavnom postavljaju nešto širi ciljevi. U planovima se utvrđuju i skup alata kojima će se poduprijeti relevantne industrije/sektore te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju postići. Iako je to bio standard u prethodnim ciklusima planiranja, danas se samo u nekim planovima postavljaju izričiti ciljevi za rezultate proizvodnje. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti moraju djelotvorno prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnom stanju koje nastaje sustavom planiranja. No to nije samo zbog toga što su planovi formalno obvezujući. Ključno je da se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njime primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.5. u nastavku) (31).

                     (58)

                     Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu Kine prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve vladine industrijske politike umjesto da prvenstveno ocijene gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.2.2.8. u nastavku) (32). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava, na primjer, tržišta dionica, tržišta obveznica, tržišta privatnog vlasničkog kapitala itd. Iako su manje važni od bankarskog sektora, ti dijelovi financijskog sektora ustrojeni su na institucionalnoj i operativnoj razini tako da nisu usmjereni na maksimalno postizanje učinkovitog funkcioniranja financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (33).

                     (59)

                     Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvu javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje ciljeva politike umjesto gospodarsku učinkovitost, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. No priroda tih ciljeva nije jasno definirana pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (34). Slično tome, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad odredištem i visinom državnih i privatnih ulaganja. Vlasti upotrebljavaju provjere ulaganja i različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važne alate za podupiranje ciljeva industrijske politike, kao što je održavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili poticanje domaće industrije (35).

                     (60)

                     Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim aksiomima kojima se predviđaju i potiču mnogobrojne vladine intervencije. Te znatne vladine intervencije u opreci su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila što dovodi do poremećaja u djelotvornoj raspodjeli sredstava u skladu s tržišnim načelima (36).

               3.2.2.3.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice, odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice.

                     (61)

                     S obzirom na intervencije države i prevlast državnog vlasništva u kineskom gospodarskom modelu poduzeća u državnom vlasništvu ključan su dio kineskog gospodarstva. Vlada i KPK održavaju strukture koje osiguravaju njihov stalan utjecaj nad poduzećima u državnom vlasništvu. Državna partija ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća u državnom vlasništvu provode opće gospodarske politike, nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u donošenju operativnih odluka u poduzećima u državnom vlasništvu. To se u pravilu postiže rotacijom kadra između vladinih tijela i poduzeća u državnom vlasništvu, prisutnošću članova partije u izvršnim tijelima poduzeća u državnom vlasništvu i stranački postavljenih službenika (svojevrsna partijska ćelija) u društvima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.4.) te oblikovanjem korporativne strukture u sektoru poduzeća u državnom vlasništvu (37). U zamjenu za to poduzeća u državnom vlasništvu dobivaju poseban status u kineskom gospodarstvu koji im donosi niz gospodarskih prednosti, ponajprije zaštitu od tržišnog natjecanja i povlašteni pristup relevantnim inputima, među ostalim financijskim sredstvima (38).

                     (62)

                     Konkretno u sektoru čelika kineska vlada i dalje u svojem vlasništvu ima znatan udio društava. Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, od pet kineskih proizvođača čelika na popisu 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika četiri su poduzeća u državnom vlasništvu (39). Istodobno, dok na deset najvećih proizvođača otpada samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje 2016., kineska vlada namjerava do 2025. konsolidirati 60–70 % proizvodnje željeza i čelika u približno deset velikih poduzeća (40). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (41).

                     (63)

                     S obzirom na učestale vladine intervencije u industriji čelika i visok udio poduzeća u državnom vlasništvu u tom sektoru, čak ni proizvođači čelika u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u tržišnim uvjetima. Doista, javna i privatna poduzeća u sektoru čelika podvrgnuta su političkim nadzoru i daju im se smjernice kako je objašnjeno u odjeljku 3.2.2.5. u nastavku.

                     (64)

                     Državna kontrola i intervencije u području OCS-a nisu isključene iz opisanog općeg okvira. Mnogi veliki proizvođači OCS-a u državnom su vlasništvu. Raspoloživi dokazi stoga upućuju na to da kineska vlada ima na isti način u vlasništvu ili pod kontrolom proizvođače OCS-a u NRK-u, odnosno da ih na isti način politički nadzire ili im daje smjernice te da stoga ne posluju u skladu s tržišnim načelima (42).

               3.2.2.4.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

                     (65)

                     Osim što kontrolira gospodarstvo vlasništvom nad poduzećima u državnom vlasništvu i drugim alatima, kineska država može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u društvima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (43), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema kineskom Zakonu o trgovačkim društvima organizacija KPK-a osniva se u svakom društvu, a društvo mora osigurati uvjete potrebne za aktivnosti te partijske organizacije. Čini se da se tih obveza nije strogo pridržavalo niti ih se strogo provodilo u prošlosti. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao političko načelo. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” i da se pridržavaju partijske stege (44). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u donošenju poslovne odluke u društvima u kojima djeluju sve veći (45). Ta se pravila primjenjuju općenito na kinesko gospodarstvo, uključujući proizvođače OCS-a i dobavljače njihovih ulaznih materijala.

                     (66)

                     Konkretno u sektoru čelika (uključujući proizvod iz postupka revizije i dobavljače glavnih ulaznih materijala) mnogi veliki proizvođači čelika (uključujući proizvođače OCS-a) u državnom su vlasništvu. Neki od njih izričito se navode u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.” (46) kao primjeri uspjeha 12. petogodišnjeg plana (npr. Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel itd.). U javnim dokumentima proizvođača OCS-a u državnom vlasništvu ponekad se ističe povezanost s kineskom državom. Na primjer, Baoshan Iron & Steel (ili Baosteel) naveo je u svojem Polugodišnjem izvješću za 2016. da se „društvo obvezalo da će se pridržavati regionalnog 13. petogodišnjeg plana i s lokalnom vlasti postiglo je širok konsenzus o dijeljenju resursa, povezivanju urbanih industrija i stvaranju ekološkog okruženja” (47). U nedavnom antisubvencijskom ispitnom postupku o određenim toplovaljanim plosnatim proizvodima od željeza, nelegiranog ili drugog legiranog čelika („HRF”) podrijetlom iz Kine (48) Komisija je utvrdila da su tri od četiri grupe proizvođača izvoznika u uzorku poduzeća u državnom vlasništvu. U sve tri grupe predsjednik uprave ili direktor bio je i tajnik partijskog odbora organizacije KPK-a u toj grupi.

                     (67)

                     Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.8. u nastavku), kao i u nabavi sirovina i ulaznih materijala, stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (49). Stoga prisutnost države u društvima, uključujući poduzećima u državnom vlasništvu, u sektoru čelika i drugim sektorima (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih materijala) omogućuje kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove.

               3.2.2.5.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

                     (68)

                     Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore, ciljevi iz instrumenata planiranja obvezujući su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru način na koji odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Sustav planiranja u Kini općenito dovodi do toga da se resursi usmjeravaju u sektore za koje je vlada utvrdila da su strateški ili u nekom drugom političkom smislu važni, umjesto da ih raspodjeljuje u skladu s tržišnim silama (50).

                     (69)

                     Kineska vlada smatra industriju čelika, uključujući proizvodnju OCS-a kao proizvoda od čelika visoke klase, ključnom industrijom (51). To je potvrđeno u nizu planova, direktiva i drugih dokumenata koji se odnose na čelik i izdani su na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, na primjer u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”. U tom se planu navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskog gospodarstva, nacionalni temelj” (52). Glavne zadaće i ciljevi iz tog plana obuhvaćaju sve aspekte razvoja te industrije (53).

                     (70)

                     Trinaestim petogodišnjim planom za gospodarski i društveni razvoj (54) predviđa se pružanje potpore poduzećima koja proizvode vrste proizvoda od čelika visoke klase (55). Osim toga, ističe se i postizanje kvalitete, trajnosti i pouzdanosti proizvoda podupiranjem društava koja upotrebljavaju tehnologije povezane s čistom proizvodnjom čelika, preciznim valjanjem i poboljšanjem kvalitete (56).

                     (71)

                     U „Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (inačica iz 2011.) (izmjena iz 2013.)” (57) („Katalog”) željezo i čelik navode se kao poticane industrije. Točnije, u Katalogu se potiče „razvoj i primjena tehnologija za visokokvalitetne i moderne proizvode od čelika veće učinkovitosti, uključujući, no ne ograničavajući se na automobilske limove visoke čvrstoće ne manje od 600 MPa, visokoučinkovite čelične cjevovode za prijenos nafte i plina, široke i debele ploče visoke čvrstoće za plovila, čelik za brodostrojarstvo, ploče umjerene debljine ne manje od 420 MPa za zgrade, mostove i ostale konstrukcije, čelik za brze željeznice i željeznice za teške terete, silicijski čelik s malim gubitkom željeza i visokom magnetnom indukcijom, čelik otporan na koroziju i habanje, legirani nehrđajući čelik koji štedi resurse (moderni feritni nehrđajući čelik, dupleksni nehrđajući čelik i nehrđajući čelik s dušikom), posebne čelične šipke i žičane šipke za visokoučinkovite osnovne dijelove (visokoučinkoviti zupčanici, vijci razreda 12.9 ili višeg, opruge visoke čvrstoće i ležajevi s dugim vijekom trajanja) te visokokvalitetne posebne kovane materijale od čelika (među ostalim alatni i kalupni čelik, nehrđajući čelik i čelik za strojeve)”. Primjena Kataloga potvrđena je u nedavnom antisubvencijskom ispitnom postupku o određenim toplovaljanim plosnatim proizvodima od željeza, nelegiranog ili drugog legiranog čelika („HRF”) podrijetlom iz Kine (58).

                     (72)

                     Nadalje, kineska vlada usmjerava razvoj sektora u skladu sa širokim rasponom alata politike i direktiva koji su, među ostalim, povezani sa sljedećim: strukturom i restrukturiranjem tržišta, sirovinama (59), ulaganjima, uklanjanjem kapaciteta, asortimanom proizvoda, premještanjem, modernizacijom itd. Kineska vlada tim i drugim sredstvima usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora (60). Trenutačni problem viška kapaciteta nedvojbeno je najbolji primjer posljedica politika kineske vlade i popratnih poremećaja.

                     (73)

                     Ukratko, kineska vlada uspostavila je mjere kojima potiče subjekte da ispunjavaju ciljeve javne politike koji se odnose na podupiranje poticanih industrija, uključujući proizvodnju OCS-a kao proizvoda od čelika visoke klase i sirovina koje se upotrebljavaju za njegovu proizvodnju. Te mjere onemogućuju normalno djelovanje tržišnih sila.

               3.2.2.6.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

                     (74)

                     Čini se da kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tome činjenica da je, iako se kineski zakon o stečaju službeno temelji na sličnim načelima kao odgovarajući zakoni u drugim zemljama, jedno od glavnih obilježja kineskog sustava njegova sustavna nedovoljna provedba. S obzirom na veličinu gospodarstva te zemlje broj stečaja izrazito je malen, a jedan je od razloga niz nedostataka u stečajnim postupcima koji praktično služe za odvraćanje od pokretanja stečaja. Nadalje, država i dalje ima jaku i aktivnu ulogu u stečajnim postupcima i često izravno utječe na ishod postupaka (61).

                     (75)

                     Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu zemljišta i pravima na korištenje zemljištem u Kini (62). Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Ustupanje tih prava i dalje ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava na korištenje zemljištem po tržišnim cijenama, na primjer, uvođenjem postupaka nadmetanja. No te se odredbe redovito ne poštuju s obzirom na to da određeni kupci zemljišta dobivaju besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih. (63) Nadalje, vlasti često nastoje ostvariti posebne političke ciljeve, kao što je provedba gospodarskih planova pri dodjeli zemljišta (64).

                     (76)

                     Stoga se čini da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način, što dovodi do poremećaja kada se omogućuje nastavak poslovanja insolventnih društava i kada se dodjeljuju i kupuju zemljišta u NRK-u. Uzimajući u obzir raspoložive dokaze, izgleda da se ta razmatranja mogu u potpunosti primijeniti i na sektor čelika i konkretnije na OCS. Naime, Komisija je utvrdila da sektor OCS-a (65) i njegove sirovine toplovaljanog čelika (66) ostvaruju koristi od ustupanja prava na korištenje zemljištem uz manju naknadu od primjerene.

               3.2.2.7.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

                     (77)

                     Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u Kini jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. Kina nije ratificirala niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO), posebno onih koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (67). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, ta organizacija nije neovisna o državnim tijelima i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (68). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstva kojim se lokalnom stanovništvu određenog administrativnog područja ograničava pristup cijelom rasponu socijalnih i drugih naknada. To obično dovodi do toga da su radnici koji nemaju prijavljeno boravište na lokalnom području u osjetljivom radnom položaju i primaju manje prihode od osoba s prijavljenim boravištem (69). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u Kini.

                     (78)

                     Nisu dostavljeni dokazi da se u sektoru čelika, uključujući OCS, ne primjenjuje opisani kineski sustav zakonodavstva o radu. Poremećaji u troškovima plaća stoga izravno (pri proizvodnji predmetnog proizvoda) i neizravno (pri pristupu kapitalu ili ulaznim materijalima od društava na koje se primjenjuje isti sustav rada u Kini) utječu na sektor OCS-a.

               3.2.2.8.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

                     (79)

                     Poslovni subjekti u Kini suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu.

                     (80)

                     Prvo, kineski financijski sustav karakterizira jaki položaj banaka u državnom vlasništvu (70) koje osim gospodarske održivosti projekta uzimaju u obzir i druge kriterije pri osiguranju pristupa financijskim sredstvima. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu konačno imenuje KPK) (71) i, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Pritom banke moraju ispuniti izričitu pravnu obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i društvenog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (72). To je dopunjeno dodatnim pravilima prema kojima se financiranje mora usmjeriti u sektore za koje vlada utvrdi da su poticani ili u nekom drugom smislu važni (73).

                     (81)

                     Iako se uviđa da se u različitim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, brojni dokazi, uključujući nalaze ispitnih postupaka trgovinske zaštite, upućuju na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni različitih pravnih instrumenata.

                     (82)

                     Nadalje, poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima česti su zbog različitih razloga, među ostalim, zbog činjenice da na procjenu rizika utječe strateški značaj društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima.

                     (83)

                     To je dopunjeno dodatnim pravilima prema kojima se financiranje mora usmjeriti u sektore za koje vlada utvrdi da su poticani ili u nekom drugom smislu važni (74). To dovodi do sklonosti kreditiranja poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih društava s dobrim vezama i društava u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

                     (84)

                     Drugo, troškovi posudbe umjetno se održavaju na niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne uporabe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Vidljivo je to u nedavnom rastu zaduženosti poduzeća u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što upućuje na to da mehanizmi koji se primjenjuju u bankarskom sustavu ne djeluju u skladu s uobičajenim komercijalnim praksama.

                     (85)

                     Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Naime, udio kreditiranja po referentnoj stopi ili stopi nižoj od nje iznosi 45 % u ukupnom kreditiranju, a sve je češće odobravanje ciljanih kredita s obzirom na to da se njihov udio znatno povećao od 2015. unatoč pogoršanju gospodarskih uvjeta. Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala.

                     (86)

                     Opći kreditni rast u Kini upućuje na smanjenje učinkovitosti raspoređivanja kapitala, a da pritom nema nikakvih naznaka pooštrenja uvjeta kreditiranja, što bi se očekivalo u tržišnom okruženju bez poremećaja. Zbog toga je posljednjih godina zabilježen nagli porast broja loših kredita. Suočena s rastućim brojem rizičnih dugova kineska je vlada odlučila izbjeći neispunjenje obveza. Stoga se rješavanju problema loših dugova pristupilo odgodom otplate duga, čime su se stvorila tzv. zombi poduzeća ili prijenosom vlasništva nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo niti je riješen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci.

                     (87)

                     Unatoč koracima koji su nedavno poduzeti radi liberalizacije tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u Kini utječu znatni sustavni problemi i poremećaji izazvani neprestanim uplitanjem države u tržišta kapitala.

                     (88)

                     Nisu dostavljeni dokazi da prethodno opisana vladina intervencija u financijskom sustavu ne bi imala učinak na sektor čelika, uključujući OCS. Upravo suprotno, izvješće organizacije Think!Desk, koje je dostavio podnositelj zahtjeva, upućuje na to da su mnogi kineski proizvođači OCS-a ostvarili korist od financijskog poslovanja u netržišnim uvjetima. Nadalje, Komisija je utvrdila da su sektor OCS-a (75) i njegove sirovine toplovaljanog čelika (76) ostvarili korist od povlaštenih zajmova koji su zapravo subvencije. Stoga znatna vladina intervencija u financijskom sustavu izrazito utječe na tržišne uvjete na svim razinama.

               3.2.2.9.   Sustavnost opisanih poremećaja

                     (89)

                     Komisija je primijetila da se poremećaji opisani u Izvješću nisu ograničeni općenito na sektor čelika ni posebno na sektor OCS-a. Raspoloživi dokazi pokazuju upravo suprotno, odnosno da se sve činjenice o kineskom sustavu prethodno opisanom u odjeljcima 3.2.2.1.–3.2.2.5. i u Dijelu A Izvješća te sva njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za faktore proizvodnje prethodno opisane u odjeljcima 3.2.2.6.–3.2.2.8. i u Dijelu B Izvješća.

                     (90)

                     Za proizvodnju OCS-a potreban je širok raspon inputa. U dokumentaciji nema dokaza da ti inputi nisu nabavljeni iz Kine. Kada proizvođači OCS-a kupe/ugovore nabavu tih inputa, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači inputa zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogli bi pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspoređivanju kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

                     (91)

                     Zbog toga ne samo da se ne mogu upotrijebiti domaće prodajne cijene OCS-a, nego su i troškovi inputa (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, radnu snagu itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječe znatna vladina intervencija, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Doista, opisane vladine intervencije povezane s raspoređivanjem kapitala, zemljištem, radnom snagom, energijom i sirovinom provode se u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je input koji je spajanjem niza faktora proizvodnje proizveden u Kini izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za input inputa itd. Kineska vlada i proizvođači izvoznici nisu u trenutačnom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi osporili prethodno navedeno.

               3.2.2.10.   Zaključak

                     (92)

                     Analiza iz odjeljaka od 3.2.2.2. do 3.2.2.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o kineskoj intervenciji općenito u vlastitom gospodarstvu i u sektoru čelika (uključujući predmetni proizvod), pokazala je da cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade i proizvođača izvoznika Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

                     (93)

                     Stoga je Komisija pristupila izračunu uobičajene vrijednosti isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene ili referentne vrijednosti, odnosno u ovom slučaju na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u primjerenoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u odjeljku u nastavku. Komisija je podsjetila da nijedan proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku i da nije iznesena tvrdnja o tome da bi neki domaći troškovi bili nenarušeni u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) trećom alinejom osnovne uredbe.

               3.2.3.   Reprezentativna zemlja

         3.2.3.1.   Opće napomene

                     (94)

                     Reprezentativna zemlja odabrana je na temelju sljedećih kriterija:

                                 —

                                 stupnja gospodarskog razvoja sličnog stupnju gospodarskog razvoja NRK-a. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke (77) odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a,

                                 —

                                 proizvodnje proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (78),

                                 —

                                 dostupnosti relevantnih javnih podataka u toj zemlji,

                                 —

                                 Ako postoji više reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to moguće, daje zemljama s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

                     (95)

                     Kako je objašnjeno u uvodnim izjava od 24. do 25., Komisija je u bilješci od 13. travnja 2018. obavijestila zainteresirane strane da je utvrdila šest zemalja koje bi mogle biti reprezentativne, a to su: Argentina, Kolumbija, Malezija, Meksiko, Južna Afrika i Tajland te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože druge zemlje.

               3.2.3.2.   Stupanj gospodarskog razvoja sličan stupnju gospodarskog razvoja NRK-a

                     (96)

                     Svjetska banka smatra da su Argentina, Kolumbija, Malezija, Meksiko, Južna Afrika i Tajland zemlje sa stupnjem gospodarskog razvoja koji je sličan stupnju gospodarskog razvoja NRK-a, tj. sve se nalaze u kategoriji zemalja s „višim srednjim prihodima” s obzirom na bruto nacionalni dohodak (dalje u tekstu: „BND”).

                     (97)

                     Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je Meksiko dio Sjevernoameričke zone slobodne trgovine jer je član NAFTA-e zbog čega je na znatno višem stupnju gospodarskog razvoja od NRK-a, što bi moglo utjecati na troškove u Meksiku. Komisija je analizirala primjerenost mogućih reprezentativnih zemalja na temelju BND-a iz baze podataka Svjetske banke. U njoj je Meksiko svrstan u kategoriju zemalja s višim srednjim prihodima, što je stupanj razvoja usporediv sa stupnjem razvoja NRK-a. Ta kategorija zemalja obuhvaća zemlje čiji se BND po stanovniku kretao od 3 896 USD do 12 055 USD u 2017., godini za koju su dostupni najnoviji podaci o trgovini. Položaji na ljestvici Svjetske banke odnose se na pojedinačne zemlje, a ne na skupine zemalja koje pripadaju zonama slobodne trgovine, carinskim unijama itd. Komisija je smatrala da je svih šest zemalja za koje je utvrđeno da bi mogle biti reprezentativne u jednakoj mjeri usporedivo s NRK-om u pogledu stupnja gospodarskog razvoja. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               3.2.3.3.   Proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u reprezentativnoj zemlji i dostupnost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

                     (98)

                     Komisija je u bilješci od 13. travnja 2018. navela da je poznato da se proizvod iz postupka revizije proizvodi u Argentini, Kolumbiji, Maleziji, Meksiku, Južnoj Africi i Tajlandu.

                     (99)

                     Komisija je utvrdila da se za tri zemlje, odnosno Argentinu, Kolumbiju i Tajland, mora dodatno provjeriti dostupnost javnih podataka, posebno kad je riječ o javnim financijskim podacima proizvođača proizvoda iz postupka revizije.

                     (100)

                     Utvrđeno je da u Kolumbiji i Tajlandu ne postoje javno dostupni financijski podaci proizvođača proizvoda iz postupka revizije. U pogledu Argentine javno dostupni financijski podaci odnosili su se na grupu Ternium, koja proizvodi proizvod iz postupka revizije u toj zemlji. Međutim, u raspoloživim financijskim podacima za grupu nije bilo jasno koji se dio podataka odnosi na poslovanje grupe u Argentini s obzirom na to da je grupa iskazala konsolidirane podatke za Argentinu i ostale zemlje, npr. Boliviju, Čile, Paragvaj i Urugvaj. Stoga ti podaci nisu bili dovoljno precizni da bi se mogli upotrijebiti kao odgovarajuća referentna vrijednost.

                     (101)

                     U svojim primjedbama na bilješku od 13. travnja 2018. podnositelj zahtjeva ponovio je svoju tvrdnju da bi Južna Afrika bila najprimjerenija reprezentativna zemlja. U toj su zemlji dva proizvođača proizvoda iz postupka revizije. Financijski podaci jednog od tih proizvođača, društva Safal Steel (Pty) Ltd., nisu bili javno dostupni. Iako su financijski podaci drugog proizvođača, društva ArcelorMittal South Africa, bili javno dostupni, društvo je ostvarivalo gubitke u razdoblju ispitnog postupka i tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Zbog toga se odabir tog društva nije smatrao prikladnim jer financijski podaci društva koje ostvaruje gubitke nemaju element dobiti, koji treba zamijeniti. Budući da u Južnoj Africi nije pronađen nijedan drugi proizvođač proizvoda iz postupka revizije čiji su financijski podaci javno dostupni, Komisija je smatrala neprimjerenim da ta zemlja bude reprezentativna.

                     (102)

                     U svojim primjedbama na bilješku od 3. srpnja 2018. podnositelj zahtjeva tvrdio je da je Komisija pogriješila kada je Južnu Afriku odbacila kao reprezentativnu zemlju zbog toga što činjenica da je proizvođač proizvoda iz postupka revizije jedne godine ostvario gubitke nije mogla biti odlučujući čimbenik u odabiru reprezentativne zemlje.

                     (103)

                     Budući da je za odabir reprezentativne zemlje imala više mogućnosti, Komisija je odlučila odabrati zemlju za koju se iz javno dostupnih podataka društva iz te zemlje mogu izlučiti razumni iznosi administrativnih troškova, troškova prodaje i općih troškova te dobiti u skladu s posljednjim odlomkom članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe.

                     (104)

                     Stoga je činjenica da je ArcelorMittal South Africa ostvarivao gubitke bio odlučujući čimbenik u Komisijinoj procjeni za odabir reprezentativne zemlje te je tvrdnja podnositelja zahtjeva odbačena.

                     (105)

                     U pogledu Malezije, financijski podaci bili su javno dostupni za društvo CSC Steel Holdings Berhad, društvo kći tajvanskog društva China Steel Corporation. CSC Steel Holdings Berhad proizvodio je proizvod iz postupka revizije i ostvario je dobit tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (106)

                     Podnositelj zahtjeva tvrdio je da bi oslanjanje na javno dostupne podatke društava u stranom vlasništvu moglo dovesti do nepouzdanih podataka. Komisija je smatrala da se pouzdanost javno dostupnih podataka mora analizirati za svaki slučaj zasebno. U ovom predmetu Komisija nije imala na raspolaganju niti joj je podnositelj zahtjeva dostavio nikakve dokaze kojima bi se opravdalo odbacivanje financijskih podataka društva SCS Steel Holdings Berhard. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

                     (107)

                     U pogledu Meksika Komisija je pronašla javno dostupne podatke za grupu Ternium, konkretno njezino Godišnje izvješće za 2017. Ta je grupa proizvođač proizvoda iz postupka revizije u Meksiku, u kojem grupa ostvaruje više od 55 % konsolidirane prodaje, koja je iskazana zasebno od prodaje u drugim geografskim regijama. Osim toga, grupa Ternium ostvarivala je dobit tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (108)

                     Stoga je Komisija smatrala da su Malezija i Meksiko dvije zemlje koje se mogu u konačnici odabrati kao reprezentativne zemlje.

                     (109)

                     U svojim primjedbama podnositelj zahtjeva uputio je na praksu Sjedinjenih Američkih Država da se odabere skup društava „aktivnih u sektoru metala”, kao što su proizvođači aluminija. No Komisija je, gdje god je to bilo moguće, dala prednost javno dostupnim podacima društava koja doista proizvode proizvod iz postupka revizije. Komisija će razmotriti druge primjerene mogućnosti samo ako se u nekoj zemlji na sličnom stupnju gospodarskog razvoja ne proizvodi proizvod iz postupka revizije ili se zbog drugih čimbenika smatra da upotreba društava koji proizvode proizvod iz postupka revizije nije primjerena. U ovom predmetu to nije bilo potrebno jer postoje stvarni proizvođači OCS-a čiji su podaci javno dostupni. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

               3.2.3.4.   Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

                     (110)

                     Nakon što je utvrdila da se Meksiko i Malezija mogu odabrati kao reprezentativne zemlje, Komisija je procijenila razinu socijalne zaštite i zaštite okoliša u njima kako bi odabrala koja je od njih primjerenija u skladu s posljednjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe.

                     (111)

                     Komisija je utvrdila da Malezija zaostaje u poštovanju relevantnih međunarodnih standarda rada i ratifikaciji konvencija ILO-a iz Priloga I.a osnovnoj uredbi. Konkretno, Malezija nije ratificirala tri od osam temeljnih konvencija ILO-a (o slobodi udruživanja, o ukidanju prisilnog rada i o nediskriminaciji). Nadalje, Malezija je potpisala, no nije ratificirala jedan od glavnih sporazuma o zaštiti okoliša (79).

                     (112)

                     Za razliku od nje Meksiko je na višem stupnju usklađenosti sa standardima rada ILO-a jer je ratificirao sve temeljne konvencije osim konvencije o pravu na organiziranje i kolektivnom pregovaranju. Osim toga, potpisao je i ratificirao sve glavne konvencije za zaštitu okoliša.

               3.2.3.5.   Zaključak

                     (113)

                     Uzimajući u obzir prethodnu analizu, Meksiko je ispunio sve kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji Osnove uredbe, stoga ga se može smatrati primjerenom reprezentativnom zemljom. Konkretno, u Meksiku se odvija znatna proizvodnja proizvoda iz postupka revizije i dostupan je cjelovit skup podataka za sve faktore proizvodnje, režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit. Osim toga, Meksiko ima višu razinu socijalne zaštite i zaštite okoliša.

               3.2.4.   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit

                     (114)

                     Komisija je u bilješci od 3. srpnja 2018. obavijestila zainteresirane strane da će u izračun uobičajene vrijednosti uključiti troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit društva Ternium S.A. Mexico u skladu s četvrtim odlomkom članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe. Osim toga, Komisija će uključiti i vrijednost režijskih troškova proizvodnje istog društva kako bi obuhvatila troškove koji nisu dio prethodno navedenih faktora proizvodnje.

                     (115)

                     U svojim primjedbama na bilješku od 3. srpnja 2018. podnositelj zahtjeva tvrdio je da je primjerenije upotrijebiti nekonsolidirane podatke društva ArcelorMittal South Africa (lokalno društvo) nego konsolidirane podatke grupe Ternium (globalna grupa) koja proizvodnjom u Meksiku ostvaruje više od 55 % konsolidirane prodaje. Ta se tvrdnja temeljila na opažanju da su nekonsolidirani podaci rezultat lokalnog društva, a ne globalne grupe i da kao takvi navodno bolje odražavaju fiksne režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit u reprezentativnoj zemlji. No, budući da se podaci društva ArcelorMittal South Africa nisu mogli upotrijebiti jer je društvo ostvarivalo gubitke, ta je tvrdnja bespredmetna i stoga je odbačena.

                     (116)

                     U svojim primjedbama na bilješku od 3. srpnja 2018. podnositelj zahtjeva također je tvrdio da je, iako je Meksiko primjerena reprezentativna zemlja, Ternium S.A. Mexico dio međunarodnog društva, grupe Ternium, čiji financijski podaci odražavaju poslovanje u zemljama na različitim stupnjevima gospodarskog razvoja.

                     (117)

                     Bez obzira na to što je grupa Ternium međunarodno društvo, Komisija je zaključila da se javno dostupni podaci društva Ternium S.A. Mexico u dovoljnoj mjeri odnose na proizvodnju proizvoda iz postupka revizije u Meksiku, stoga je odbacila tu tvrdnju. S obzirom na analizu iz odjeljka 3.2.3. Komisija je odlučila upotrijebiti financijske podatke društva Ternium S.A. Mexico dostupne za 2017. čime je obuhvatila razdoblje ispitnog postupka revizije.

               3.2.5.   Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

                     (118)

                     Komisija je u bilješci od 3. srpnja 2018. navela da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”) kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine faktora proizvodnje. Komisija je upotrijebila izvješće Doing Business 2018 za troškove električne energije, nacionalne statističke podatke za prirodni plin, Porezni zakonik Saveznog distrikta za troškove vode te financijske podatke društva Ternium S.A. Mexico za utvrđivanje troškova prodaje, općih i administrativnih troškova, dobiti i režijskih troškova.

               3.2.6.   Faktori proizvodnje

                     (119)

                     Kao što je već navedeno u uvodnoj izjavi 23. Komisija je u bilješci od 13. travnja 2018. sastavila početni popis faktora proizvodnje i izvora koje namjerava upotrijebiti za sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođač izvoznik koji surađuje upotrebljava u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije.

                     (120)

                     Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika Komisija se oslonila na podnositelja zahtjeva kako bi utvrdila faktore proizvodnje koji se upotrebljavaju u proizvodnji OCS-a. Naime, prema informacijama javno dostupnima na internetskim stranicama kineskih proizvođača OCS-a čini se da su njihov proizvodni postupak i materijali koje upotrebljavaju istovjetni onima u podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

                     (121)

                     Odlučeno je da će početna točka u proizvodnom postupku biti supstrat ili osnovni lim jer je proizvodni postupak koji je opisao podnositelj zahtjeva kretao od te osnove. Osim toga, na temelju informacija dobivenih u početnom ispitnom postupku koje su bile najbolji raspoloživi dokazi, Komisija je utvrdila da je početna točka proizvođača izvoznika u proizvodnji OCS-a također supstrat. Doista, u početnom predmetu nisu surađivali integrirani proizvođači.

                     (122)

                     Zbog nesuradnje Komisija nije imala na raspolaganju podrobnije tarifne oznake od šesteroznamenkastih oznaka HS koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Oznake HS u potpunosti su se poklapale s meksičkim tarifnim oznakama.

                     (123)

                     S obzirom na sve informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i, prema potrebi, oznake HS:

                        Tablica 1.

                                 Faktor proizvodnje

                                 Oznaka HS

                                 Jedinična uvozna vrijednost

                                    Sirovine

                                 Supstrat – vruće pocinčani čelični lim:

                                             —

                                             platiran ili prevučen cinkom

                                 7210 49

                                 0,84 EUR/kg

                                             —

                                             platiran ili prevučen slitinama cinka

                                 7210 49

                                 0,84 EUR/kg

                                 Metalna prevlaka – cinkov ingot (za cinkovu prevlaku):

                                             —

                                             < 99,99 % cinka

                                 7901 12

                                 Nije primjenjivo

                                             —

                                             slitine cinka

                                 7901 20

                                 Nije primjenjivo

                                 Organska prevlaka

                                             —

                                             poliesterska boja

                                 3208 10

                                 4,33 EUR/kg

                                             —

                                             poliuretanska boja

                                 3208 90

                                 4,91 EUR/kg

                                             —

                                             boja na osnovi poliviniliden fluorida

                                 3209 90

                                 3,36 EUR/kg

                                    Radna snaga

                                 Plaće radne snage u proizvodnom sektoru

                                 Nije primjenjivo

                                 1,37 EUR/sat

                                    Energija

                                 Električna energija

                                 Nije primjenjivo

                                 0,06 EUR/kWh

                                 Prirodni plin

                                 Nije primjenjivo

                                 0,0034 EUR/MJ

                                 Stlačeni zrak

                                 2853 90

                                 Nije primjenjivo

                                 Voda

                                 Nije primjenjivo

                                 3,81 EUR/m3

                                    Nusproizvod/otpad

                                 Otpaci od pocinčanog čelika

                                 7204 29

                                 0,18 EUR/kg

               3.2.6.1.   Materijali

                     (124)

                     Podnositelj zahtjeva potvrdio je da se vruće pocinčani čelični lim uglavnom upotrebljava kao supstrat za najreprezentativniju vrstu proizvoda iz postupka revizije. Stoga zbog izostanka suradnje proizvođača izvoznika i primjedbi zainteresiranih strana Komisija nije prikupila podatke o drugim mogućim supstratima, kao što je toplovaljani čelični lim ili hladnovaljani čelični lim.

                     (125)

                     U pogledu metalne prevlake podnositelj zahtjeva potvrdio je da prevladava uporaba prevlaka od cinka. Stoga zbog izostanka suradnje proizvođača izvoznika i primjedbi zainteresiranih strana Komisija nije smatrala potrebnim prikupljati podatke o metalnim prevlakama od aluminija.

                     (126)

                     Treba napomenuti da je supstrat, odnosno vruće pocinčani čelični lim, već prevučen cinkom ili slitinama cinka. Podaci o uporabi metalne prevlake prikupljeni su samo kako bi se omogućila prilagodba izračuna uobičajene vrijednost u skladu s različitim količinama cinka ili slitina cinka upotrijebljenima u prevlačenju različitih vrsta proizvoda metalom.

                     (127)

                     Na temelju podataka podnositelja zahtjeva nije bilo moguće utvrditi potrošnju pomoćnih materijala po jedinici proizvoda iz postupka revizije. Podnositelj zahtjeva uključio je pomoćne materijale u režijske troškove proizvodnje. Stoga zbog izostanka tih informacija Komisija nije mogla utvrditi omjer uporabe pomoćnih materijala ni njihove nenarušene vrijednosti. No Komisija je utvrdila da je udio svih pomoćnih materijala u troškovima proizvodnje po toni gotovog proizvoda bio neznatan. Kako bi te troškove ispravno uzela u obzir u izračunu uobičajene vrijednosti, Komisija je uvećala nenarušene troškove proizvodnje (koji obuhvaćaju materijale, radnu snagu, energiju i vodu) u Meksiku za postotak istovjetan udjelu pomoćnih materijala u troškovima proizvodnje o kojima je podatke dostavio podnositelj zahtjeva. Komisija je smatrala da se tom metodom primjereno odražava udio pomoćnih materijala u ukupnim troškovima proizvodnje u izračunanoj uobičajenoj vrijednosti.

                     (128)

                     Podnositelj zahtjeva nije dostavio informacije o uporabi UNP-a, vodika i dušika. Stoga ti izvorno utvrđeni faktori proizvodnje nisu upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti.

                     (129)

                     Podnositelj zahtjeva zatim je primijetio da bi se otpaci od proizvodnje OCS-a trebali uzeti u obzir. Da bi se to postiglo, trebalo je utvrditi vrstu otpadaka i odgovarajuću oznaku HS. U ovom je slučaju utvrđeno da je riječ o otpacima od pocinčanog čelika (vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 123.).

                     (130)

                     U nedostatku informacija za meksičko tržište Komisija se u pogledu materijala i otpadaka oslonila na uvozne cijene. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja, osim NRK-a. Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je u uvodnoj izjavi 92. zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b). Na temelju raspoloživih dokaza i zbog izostanka protuargumenata zainteresiranih strana Komisija je smatrala da isti poremećaji utječu na izvozne cijene. Nakon isključivanja NRK-a uvoz iz ostalih trećih zemalja bio je reprezentativan i kretao se od 94 % do 100 % ukupnog obujma uvezenog u Meksiko.

                     (131)

                     Kako bi utvrdila nenarušene cijene materijala dostavljene do postrojenja proizvođača izvoznika, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom, Komisija je na uvoznu cijenu primijenila uvoznu carinu reprezentativne zemlje, Meksika, i tome pribrojala troškove domaćeg prijevoza. Zbog nesuradnje proizvođača izvoznika Komisija se oslonila na informacije o troškovima domaćeg prijevoza koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

               3.2.6.2.   Radna snaga

                     (132)

                     Iz statističkih podataka ILO-a dobivene su informacije o mjesečnim plaćama u proizvodnom sektoru i tjednom radnom vremenu u Meksiku u razdoblju ispitnog postupka revizije. Podnositelj zahtjeva tvrdio je da bi se podaci dostupni za Južnu Afriku mogli prilagoditi za inflaciju s pomoću indeksa potrošačkih cijena ili indeksâ troškova rada u proizvodnom sektoru koje objavljuje Južnoafrička središnja banka. No, s obzirom na to da je Komisija odlučila upotrijebiti Meksiko kao primjerenu reprezentativnu zemlju za koju su podaci dostupni, ta je tvrdnja postala nerelevantna.

               3.2.6.3.   Električna energija

                     (133)

                     Cijena električne energije bila je navedena u izvješću Doing Business 2018. U tom je izvješću upotrijebljena standardizirana metodologija za utvrđivanje cijene u kWh u Meksiku.

                     (134)

                     Komisija je razmatrala da umjesto toga upotrijebi cijene električne energije koje su objavili proizvođači i distributeri električne energije u Meksiku. U Meksiku je CFE (Comisión Federal de Electricidad), društvo u državnom vlasništvu, prevladavajući opskrbljivač električnom energijom.

                     (135)

                     Podnositelj zahtjeva tvrdio je da se troškovi električne energije navedeni u izvješću Doing Business 2018 čine umjetno niskima u usporedbi s većinom zemalja i stoga je predložio da se upotrijebe cijene iz područja u kojem se proizvod iz postupka revizije proizvodi, uzimajući u obzir moguće prilagodbe za opskrbni lanac, posebne naknade i PDV.

                     (136)

                     Podnositelj zahtjeva nije dostavio dovoljno dokaza koji pokazuju da su te prilagodbe za PDV, posebne naknade i opskrbni lanac doista potrebne i primjenjive na kineske proizvođače izvoznike. Stoga je Komisija tu tvrdnju odbacila i odlučila upotrijebiti najbolje sveobuhvatne i nedvosmislene podatke iz izvješća Doing Business 2018.

               3.2.6.4.   Prirodni plin

                     (137)

                     Cijena prirodnog plina u Meksiku nalazi se u statističkoj bazi podataka koju održava Regulatorno povjerenstvo za energiju (Comisión Reguladora de Energía). Prikupljeni su podaci za razdoblje od srpnja do prosinca 2017.

                     (138)

                     Podnositelj zahtjeva tvrdio je da bi se u slučaju Južne Afrike uvozna cijena po toni ukapljenog prirodnog plina (oznaka HS 2711 11) preuzeta iz baze podataka GTA mogla upotrijebiti i kasnije pretvoriti u cijenu po gigadžulu. Budući da je Komisija odlučila upotrijebiti Meksiko kao reprezentativnu zemlju za koju su podaci dostupni, tu je tvrdnju odbacila.

               3.2.6.5.   Stlačeni zrak

                     (139)

                     Osim o faktorima proizvodnje iz bilješke od 13. travnja 2018., podnositelj zahtjeva obavijestio je Komisiju o uporabi stlačenog zraka u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Stlačeni zrak kupuje se u obliku tekućeg zraka.

                     (140)

                     Komisija je utvrdila da je odgovarajuća oznaka HS za tekući zrak 2853 90. No ta oznaka HS obuhvaća i niz drugih kemikalija. U nacionalnom tarifnom rasporedu Meksika nema detaljnije klasifikacije u tom pogledu. Stoga bi podaci iz baze podataka GTA obuhvaćali uvoz ostalih anorganskih spojeva (uključujući destiliranu ili elektrovodljivu vodu i vodu slične čistoće) i amalgama, osim amalgama plemenitih kovina.

                     (141)

                     Zbog razloga opisanih u prethodnoj uvodnoj izjavi Komisija je smatrala neprimjerenom uporabu baze podataka GTA. Treba napomenuti da je udio stlačenog zraka u troškovima proizvodnje po toni gotovog proizvoda bio neznatan. Kako bi te troškove uzela u obzir u izračunu nenarušene uobičajene vrijednosti, Komisija je uvećala nenarušene troškove proizvodnje (koji obuhvaćaju materijale, radnu snagu, energiju i vodu) za postotak istovjetan udjelu stlačenog zraka u troškovima proizvodnje o kojima je podatke dostavio podnositelj zahtjeva. Komisija je smatrala da se tom metodom primjereno odražava udio stlačenog zraka u ukupnim troškovima proizvodnje u izračunanoj uobičajenoj vrijednosti.

               3.2.6.6.   Voda

                     (142)

                     U Meksiku se cijene vode utvrđuju na općinskoj razini. Osim toga, CONAGUA (Comisión Nacional del Agua), vladino tijelo za regulaciju vodoopskrbe u Meksiku, objavljuje statističke podatke o vodi u Meksiku u okviru kojih se daje i pregled cijena vode za industrijske potrebe u odabranim općinama. No najnovije izdanje izdano je 2016., a podaci se odnose na 2015.

                     (143)

                     Stoga, kako bi upotrijebila cijene primjenjive u razdoblju ispitnog postupka revizije, Komisija je upotrijebila cijene vode u Ciudad de Méxicu. One su već bile dostupne u Poreznom zakoniku Saveznog distrikta kako je izmijenjen u prosincu 2016. i primjenjivale su se od 1. siječnja 2017.

               3.2.6.7.   Izračuni

                     (144)

                     Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u sljedeća dva koraka.

                     (145)

                     Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Zbog nesuradnje proizvođača izvoznika Komisija je zatim faktore uporabe utvrđene na razini proizvodnog postupka podnositelja zahtjeva za materijale, radnu snagu, energiju i vodu pomnožila s nenarušenim jediničnim troškovima utvrđenima za reprezentativnu zemlju Meksiko. Osim toga, u slučaju faktora proizvodnje za koje podnositelj zahtjeva nije dostavio precizne faktore uporabe (konkretno za pomoćne materijale i stlačeni zrak), Komisija je na nenarušene izravne troškove proizvodnje primijenila postotak koji izražava udio tih faktora proizvodnje u troškovima proizvodnje o kojima je podatke dostavio podnositelj zahtjeva.

                     (146)

                     Drugo, na prethodno navedene troškove proizvodnje Komisija je primijenila režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit društva Ternium S.A. Mexico. Ti su troškovi utvrđeni na temelju godišnjeg izvješća društva Ternium S.A. Mexico za 2017. i iskazani su u obliku sljedećih postotaka:

                     (147)

                     režijski troškovi proizvodnje (80) od 14,12 % primijenjeni su na troškove proizvodnje (koji obuhvaćaju potrošnju materijala, radnu snagu, energiju i vodu);

                     (148)

                     troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi (81) od 12,56 % primijenjeni su na zbroj troškova proizvodnje i režijskih troškova proizvodnje

                     (149)

                     dobit (82) od 15,09 % primijenjena je na zbroj troškova proizvodnje, režijskih troškova proizvodnje te troškova prodaje, općih i administrativnih troškova.

                     (150)

                     Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na temelju cijena franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Zbog nesuradnje proizvođača izvoznika uobičajena vrijednost utvrđena je za državno područje cijele zemlje, a ne zasebno za svakog izvoznika i proizvođača.

               3.2.7.   Izvozna cijena

                     (151)

                     Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika izvozna cijena utvrđena je na temelju podataka na razini CIF iz Eurostata koji su korigirani na razinu cijena franko tvornica.

               3.2.8.   Usporedba i dampinške marže

                     (152)

                     Komisija je u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe usporedila izračunanu uobičajenu vrijednost s izvoznom cijenom na temelju cijena franko tvornica.

               3.2.9.   Zaključak

                     (153)

                     Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža izražena u postotcima cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 134 %.

                     (154)

                     Stoga je Komisija zaključila da se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               3.3.   Vjerojatnost ponavljanja dampinga iz NRK-a

                     (155)

                     Kao što je prethodno navedeno, utvrđeno je da je uvoz OCS-a iz NRK-a bio dampinški u razdoblju ispitnog postupka revizije i da je razina uvoza bila relativno ograničena. Radi cjelovitosti Komisija je ispitala i vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u, politika određivanja cijena proizvođača izvoznika iz NRK-a na drugim tržištima, dostupnost drugih tržišta i privlačnost tržišta Unije.

               3.3.1.   Izvoz u treće zemlje

                     (156)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije obujam uvoza OCS-a iz NRK-a u Uniju bio je prilično malen (približno 0,1 % ukupne potrošnje u Uniji) iako se smatrao reprezentativnim kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 36. Stoga je Komisija odlučila analizirati i podatke o prodaji OCS-a iz NRK-a u trećim zemljama kako bi potvrdila svoje zaključke o nastavku dampinga. U izračunima dampinga upotrijebljena je cijena za prodaju u trećim zemljama na temelju statističkih podataka o kineskom izvozu.

               3.3.1.1.   Uobičajena vrijednost

                     (157)

                     Uobičajena vrijednost za ocjenu dampinga iz NRK-a u trećim zemljama izračunana je u skladu s uvodnim izjavama od 37. do 150.

               3.3.1.2.   Izvozna cijena

                     (158)

                     Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvozna cijena za treće zemlje izračunana je na temelju podataka iz baze podataka o kineskom izvozu koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Na temelju tih podataka iskazanih na razini FOB u bazi podataka Komisija je oduzela troškove lučkih radova i troškove domaćeg prijevoza u Kini, kako ih je procijenio podnositelj zahtjeva, kako bi izračunala izvoznu cijenu na razini franko tvornica.

               3.3.1.3.   Usporedba

                     (159)

                     Komisija je usporedila izračunanu uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu u zemljama izvan Unije na temelju cijena franko tvornica.

               3.3.1.4.   Dampinška marža

                     (160)

                     Prethodna usporedba pokazala je da dampinška marža na državnom području cijele zemlje za izvoz u sve treće zemlje (osim Unije) iznosi 118 %, pri čemu se dampinška marža na državnom području cijele zemlje za izvoz na pet najvažnijih izvoznih tržišta (Indija, Filipini, Ruska Federacija, Južna Koreja i Vijetnam) kretala od 112 % do 160 %. To je dodatno potvrdilo da je dampinška marža utvrđena za izvoz u Uniju razumna unatoč vrlo malom obujmu prodaje.

               3.3.2.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u

                     (161)

                     S obzirom na nesuradnju proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka, posebno informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

                     (162)

                     Proizvodni kapacitet u NRK-u znatno je veći od trenutačnog obujma proizvodnje. Prema Kineskom udruženju za željezo i čelik (CISA) proizvodni kapacitet za bojom prevučeni čelik iznosio je 40 milijuna tona 2013. Budući da je obujam proizvodnje iznosio 7,5 milijuna tona, iskorišteno je samo približno 20 % kapaciteta. U slučaju stavljanja mjera izvan snage kineski proizvođači imali bi dovoljno rezervnog kapaciteta, koji se procjenjuje na 32,5 milijuna tona, da dampinškim OCS-om preplave tržište Unije na kojem potrošnja iznosi 4,5 milijuna tona.

                     (163)

                     Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da kineski proizvođači izvoznici imaju znatan rezervni kapacitet koji bi u slučaju stavljanja mjera izvan snage mogli upotrijebiti za proizvodnju OCS-a za izvoz na tržište Unije.

               3.3.3.   Dostupnost drugih tržišta

                     (164)

                     Mjere trgovinske zaštite od izvoza kineskog OCS-a na snazi su u Indiji, Maleziji, Pakistanu, Turskoj i Vijetnamu, odnosno primjenjuje se ista politika određivanja cijena kao za kineski izvoz u Uniju.

                     (165)

                     Stoga je Komisija zaključila da bi u slučaju stavljanja trenutačnih mjera izvan snage kineski proizvođači izvoznici vjerojatno preusmjerili izvoz prema Uniji po dampinškim cijenama.

               3.3.4.   Privlačnost tržišta Unije

                     (166)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prodajna cijena u Uniji bila je od 194 do 338 EUR po toni OCS-a (ili za 28–59 %) viša od kineske izvozne cijene na razini CIF na pet glavnih izvoznih tržišta, kako je opisano u uvodnoj izjavi 160. Bila je i od 211 do 226 EUR po toni OCS-a (ili 31–33 %) viša od prosječne kineske izvozne cijene na razini CIF za sve treće zemlje (osim Unije). Kineski izvoz na pet najvažnijih izvoznih tržišta iznosio je 48 % potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (167)

                     Stoga bi u slučaju stavljanja mjera izvan snage kineski proizvođači izvoznici potencijalno mogli preusmjeriti izvoz velikih količina OCS-a iz trećih zemalja prema tržištu Unije.

               3.3.5.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

                     (168)

                     S obzirom na prethodno navedeno Komisija je također zaključila da, neovisno o tome je li došlo do dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, postoji velika vjerojatnost da će se damping ponoviti dopusti li se istek mjera.

               3.4.   Opći zaključci o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga

                     (169)

                     Ispitni postupak pokazao je da je u razdoblju ispitnog postupka revizije kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama. Utvrđeno je da, unatoč malom obujmu uvoza, dampinška marža odgovara onima utvrđenima u ispitivanju kineskog izvoza u treće zemlje. S obzirom na elemente ispitane u odjeljcima od 3.3.2. do 3.3.4., Komisija je zaključila da je vrlo vjerojatno da bi u slučaju isteka mjera kineski proizvođači izvozili znatne količine OCS-a u Uniju po dampinškim cijenama. Stoga postoje dokazi o vjerojatnosti nastavka dampinga.

                     (170)

                     Komisija je u svakom slučaju alternativno utvrdila i da postoje dokazi da će se damping vjerojatno ponoviti dopusti li se istek mjera. Rezervni kapacitet u NRK-u bio je vrlo visok u usporedbi s potrošnjom u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije. Osim toga, na ostalim su tržištima bile uspostavljene antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a. Takva politika određivanja cijena kineskih proizvođača izvoznika za tržišta trećih zemalja upućuje na vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Unije dopusti li se istek mjera. Konačno, privlačnost tržišta Unije u pogledu veličine i cijena te činjenica da su druga tržišta i dalje zatvorena zbog antidampinških mjera upućivale su na to da je vjerojatno da bi kineski izvoz i rezervni kapacitet bili preusmjereni na tržište Unije dopusti li se istek mjera. Stoga je Komisija zaključila da postoji velika vjerojatnost da bi stavljanje antidampinških mjera izvan snage dovelo do povećanja izvoza OCS-a iz NRK-a u Uniju po dampinškim cijenama.

                     (171)

                     S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da bi istek antidampinških mjera vjerojatno doveo do nastavka i, u svakom slučaju, ponavljanja dampinga.

               4.   ŠTETA

         4.1.   Proizvodnja u Uniji i industrija Unije

                     (172)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije OCS je proizvodilo više od 20 poznatih proizvođača u Uniji, od kojih su neki međusobno povezani. Neki od tih proizvođača dio su grupa koje proizvode čelik.

                     (173)

                     Ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na 4 752 003 tone tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije na temelju odgovora iz upitnika koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju u Uniji čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

               4.2.   Potrošnja u Uniji

                     (174)

                     U ispitnom postupku utvrđeno je da dio industrije Unije upotrebljava svoju proizvodnju za vlastite potrebe, odnosno ona se često jednostavno prenosi (bez računa) i/ili se isporučuje po transfernim cijenama unutar istog društva ili grupe društava za daljnju obradu na kraju proizvodnog lanca. Kako bi se dobila što potpunija slika o stanju industrije Unije, prikupljeni su i analizirani podaci za cjelokupnu djelatnost OCS-a.

                     (175)

                     Kao i u početnom ispitnom postupku (njegove uvodne izjave 68. i 69.), smatralo se da gospodarski pokazatelji kao što su proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, plaće i sposobnost prikupljanja kapitala ovise o cijeloj djelatnosti, bez obzira na to radi li se o proizvodnji za vlastite potrebe ili za prodaju na slobodnom tržištu. Međutim, obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije, tržišni udio, rast, obujam izvoza i cijene usmjereni su na stanje koje prevladava na slobodnom tržištu (i zato ne obuhvaćaju aktivnosti za vlastite potrebe). Stoga su pokazatelji štete korigirani za poznatu uporabu i prodaju za vlastite potrebe u industriji Unije, a uporaba i prodaja za vlastite potrebe analizirani su zasebno.

                     (176)

                     Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju i. statističkih podataka o uvozu na razini oznake TARIC uporabom informacija prikupljenih na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe i ii. obujma prodaje industrije Unije (uključujući transakcije za vlastite potrebe) u Uniji prema podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Ti su obujmi prodaje unakrsno provjereni i prema potrebi ažurirani u pogledu proizvođača iz Unije u uzorku kao rezultat posjeta radi provjere njihovim prostorima.

                     (177)

                     Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 2.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Potrošnja u Uniji (u tonama)

                                 3 840 088

                                 3 965 150

                                 4 375 791

                                 4 525 677

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    103

                                    114

                                    118

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik i baza podataka iz članka 14. stavka 6.

                     (178)

                     Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 18 %.

               4.3.   Uvoz u Uniju iz Kine

                     (179)

                     Komisija je utvrdila obujam uvoza i cijene na temelju statističkih podataka na razini TARIC s pomoću informacija prikupljenih na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe.

               4.3.1.   Obujam i tržišni udio

                     (180)

                     Tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz Kine u Uniju kretao se kako slijedi:

                        Tablica 3.

                                 Uvoz iz Kine

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Obujam uvoza (u tonama)

                                 5 619

                                 4 217

                                 2 958

                                 6 338

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    75

                                    53

                                    113

                                 Tržišni udio (%)

                                 0,1

                                 0,1

                                 0,1

                                 0,1

                                    Izvor: baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

                     (181)

                     U razmatranom razdoblju obujam uvoza iz NRK-a bio je nizak. Kineski tržišni udio blago je fluktuirao tijekom razmatranog razdoblja, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio je 0,1 %.

                     (182)

                     Razina uvoza ostala je niska nakon uvođenja privremenih antidampinških mjera u rujnu 2012. Pretpostavlja se da je ta niska razina rezultat antidampinških mjera na snazi.

               4.3.2.   Cijena i sniženje cijena

                     (183)

                     Tijekom razmatranog razdoblja cijena uvoza iz Kine u Uniju kretala se kako slijedi:

                        Tablica 4.

                                 Uvoz iz Kine

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)

                                 341

                                 747

                                 697

                                 637

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    219

                                    204

                                    187

                                    Izvor: baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

                     (184)

                     Tijekom razmatranog razdoblja cijene kineskog uvoza povećale su se za 87 %. Razumno je pretpostaviti da je to kretanje barem djelomično izazvano povećanjem cijena sirovina.

                     (185)

                     Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije koji surađuju za nepovezane kupce na tržištu Unije uspoređene su s prosječnim cijenama uvoza iz Kine. Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika nisu se mogle pouzdano usporediti različite vrste proizvoda, stoga su statistički podaci o uvozu proizvoda iz postupka revizije kao cjelina upotrijebljeni za utvrđivanje prosječne cijene kineskog uvoza. Zbog nesuradnje nepovezanih uvoznika u ovoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera upotrijebljene su procjene iz zahtjeva na razini prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza.

                     (186)

                     Usporedba koja se temeljila na toj metodologiji pokazala je da je uvoz proizvoda iz postupka revizije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bio jeftiniji od cijena industrije Unije za 27,8 % (tj. vrlo slično sniženju cijena utvrđenom u početnom ispitnom postupku).

                     (187)

                     Osim toga, analiza kineskih izvoznih cijena za druga tržišta trećih zemalja pokazala je da Kina prodaje proizvode na nekima od svojih glavnih izvoznih tržišta po cijenama sličnima onima u Uniji, a ponekad čak i po nižim cijenama, što dodatno potvrđuje zaključak da bi trenutačna razina kineskih cijena bila niža od prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije.

               4.4.   Uvoz u Uniju iz trećih zemalja

                     (188)

                     U tablici 5. prikazano je kretanje uvoza u Uniju iz trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja s obzirom na obujam i tržišni udio te prosječnu cijenu tog uvoza.

                        Tablica 5.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Obujam uvoza iz Indije (u tonama)

                                 191 015

                                 136 208

                                 152 511

                                 247 237

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    71

                                    80

                                    129

                                 Tržišni udio (%)

                                 5,0

                                 3,4

                                 3,5

                                 5,5

                                 Prosječna cijena (EUR/tona)

                                 755

                                 770

                                 680

                                 818

                                 Obujam uvoza iz Republike Koreje (u tonama)

                                 155 634

                                 131 959

                                 184 637

                                 222 448

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    85

                                    119

                                    143

                                 Tržišni udio (%)

                                 4,0

                                 3,3

                                 4,2

                                 4,9

                                 Prosječna cijena (EUR/tona)

                                 899

                                 934

                                 785

                                 925

                                 Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja

                                 117 938

                                 113 679

                                 134 352

                                 201 981

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    96

                                    114

                                    171

                                 Tržišni udio (%)

                                 3,1

                                 2,9

                                 3,1

                                 4,5

                                 Prosječna cijena (EUR/tona)

                                 793

                                 798

                                 714

                                 838

                                    Izvor: baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

                     (189)

                     Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza iz trećih zemalja povećao se i dosegao tržišni udio od 14,8 %. Većina tog uvoza potječe iz Indije i Koreje, a zatim iz Turske i Tajvana.

                     (190)

                     Prosječna cijena uvoza iz trećih zemalja općenito je bila viša od prosječnih cijena kineskog uvoza u Uniju. Prosječna cijena uvoza iz trećih zemalja bila je, ovisno o godini, viša ili niža od prosječnih prodajnih cijena proizvođača iz Unije u Uniji.

               4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

                     (191)

                     U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je ocjenu svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                     (192)

                     Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, produktivnost, rast, visina dampinških marži i oporavak od učinaka prethodnog dampinga) ocijenjeni su na razini čitave industrije Unije. Ta se ocjena temeljila na informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva i koje su uspoređene s provjerenim odgovorima proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

                     (193)

                     Analiza mikroekonomskih pokazatelja (zalihe, prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala te plaće) provedena je na razini proizvođača iz Unije u uzorku. Ta se ocjena temeljila na njihovim podacima koji su propisno provjereni tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta.

                     (194)

                     Budući da jedno od triju društva u uzorku nije zastupao podnositelj zahtjeva, u skladu s člankom 19. osnovne uredbe podaci u tablicama od 9. do 14. navedeni su u rasponima kako bi se sačuvala povjerljivost osjetljivih poslovnih informacija.

               4.5.1.   Makroekonomski pokazatelji

         4.5.1.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (195)

                     Tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta industrije Unije kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 6.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Proizvodnja (u tonama)

                                 4 402 079

                                 4 404 178

                                 4 769 698

                                 4 752 003

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    100

                                    108

                                    108

                                 Proizvodni kapacitet (u tonama)

                                 5 076 892

                                 5 113 417

                                 5 361 693

                                 5 339 200

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    101

                                    106

                                    105

                                 Iskorištenost kapaciteta (%)

                                 87

                                 86

                                 89

                                 89

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik

                     (196)

                     Tijekom razmatranog razdoblja došlo je do skromnog rasta obujma proizvodnje (+ 8 %) i kapaciteta (+ 5 %), dok se iskorištenost kapaciteta povećala za 2 % i dosegla 89 %.

               4.5.1.2.   Obujam prodaje i tržišni udio u Uniji

                     (197)

                     Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije (uključujući transakcije za vlastite potrebe) u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 7.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Obujam prodaje (u tonama)

                                 3 369 883

                                 3 579 087

                                 3 901 334

                                 3 847 673

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    106

                                    116

                                    114

                                 Tržišni udio (potrošnje u Uniji) (%)

                                 87,6

                                 90,2

                                 89,1

                                 84,9

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik

                     (198)

                     Prodaja industrije Unije na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 14 %.

                     (199)

                     Tržišni udio industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja smanjio se na 84,9 %.

               4.5.1.3.   Zaposlenost i produktivnost

                     (200)

                     Tijekom razmatranog razdoblja razina zaposlenosti i produktivnost u industriji Unije kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 8.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Broj zaposlenika (ekvivalent punog radnog vremena)

                                 5 667

                                 5 685

                                 5 938

                                 6 021

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    100

                                    105

                                    106

                                 Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                                 777

                                 775

                                 803

                                 789

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    100

                                    103

                                    102

                                    Izvor: provjereni odgovori na upitnik

                     (201)

                     Zaposlenost i produktivnost radne snage proizvođača iz Unije, mjerena kao količina proizvoda (u tonama) po zaposlenoj osobi godišnje, povećala se tijekom razmatranog razdoblja. Ta povećanja odražavaju ukupno povećanje obujma proizvodnje i prodaje.

               4.5.1.4.   Rast

                     (202)

                     Industrija Unije uspjela je ostvariti korist od rasta na tržištu Unije, čak i ako se objekti na koje je utjecala niža iskorištenost kapaciteta zabilježena tijekom početnog ispitnog postupka još uvijek nalaze u fazi oporavka. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja industrija Unije zadržala je znatne tržišne udjele.

               4.5.1.5.   Visina dampinga i oporavak od prethodnog dampinga

                     (203)

                     Znatan damping nastavio se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, kako je objašnjeno u prethodnom odjeljku 3. Napominje se da su prodajne cijene kineskih proizvođača bile u znatnoj mjeri niže od prodajnih cijena industrije Unije i da je stanje industrije Unije još uvijek osjetljivo.

                     (204)

                     Budući da je obujam dampinškog uvoza iz Kine bio znatno manji nego u razdoblju početnog ispitnog postupka, Komisija je zaključila da je utjecaj visine dampinške marže na industriju Unije bio znatno manje izražen nego u početnom ispitnom postupku.

               4.5.2.   Mikroekonomski pokazatelji

         4.5.2.1.   Zalihe

                     (205)

                     Tijekom razmatranog razdoblja razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 9.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Zalihe (u tonama)

                                 68 500  – 71 500

                                 52 000  – 55 000

                                 72 000  – 75 000

                                 83 000  – 86 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    77

                                    106

                                    120

                                    Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (206)

                     Proizvođači iz Unije povećali su svoje zalihe u razmatranom razdoblju. Taj se pokazatelj, međutim, ne smatra vrlo relevantnim za ocjenu gospodarskog stanja proizvođača iz Unije. OCS se uglavnom proizvodi po narudžbi. U svakom slučaju, zalihe su činile tek oko 2 % ukupne prodaje tijekom RIPR-a.

               4.5.2.2.   Prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji i trošak proizvodnje

                     (207)

                     Prosječne jedinične prodajne cijene nepovezanim kupcima u Uniji i prosječni jedinični trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 10.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Prosječna jedinična prodajna cijena nepovezanim stranama (EUR/tona)

                                 805 – 820

                                 760 – 775

                                 740 – 755

                                 895 – 910

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    94

                                    92

                                    111

                                 Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                                 800 – 850

                                 750 – 800

                                 650 – 730

                                 850 – 900

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    94

                                    87

                                    106

                                    Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (208)

                     U razmatranom razdoblju industrija Unije uspjela je povećati svoje prodajne cijene za 11 %. Nakon smanjenja cijena od 2014. do 2015. i zatim od 2015. do 2016., cijene su ponovno porasle od 2016. do 2017. I smanjenja i povećanje usko su povezani s promjenama cijena sirovina.

               4.5.2.3.   Profitabilnost i novčani tok

            Tablica 11.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     RIPR

                     Profitabilnost (%)

                     – 1,5 – 0

                     – 0,5 – 1

                     2,5 – 4

                     3,5 – 5

                        Indeks (2014. = 100)

                        – 100

                        101

                        413

                        506

                        Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (209)

                     Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti.

                     (210)

                     Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije prestala je ostvarivati gubitke. Poboljšanje profitabilnosti bilo je jasno povezano s činjenicom da je u godinama nakon uvođenja početnih mjera industrija Unije uspjela povećati obujam svoje prodaje i proizvodnje te prodajne cijene. Međutim, profitabilnost je ostala ispod ciljane dobiti koja se u početnom ispitnom postupku smatrala zdravom i održivom (tj. 6,7 %).

                        Tablica 12.

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIPR

                                 Novčani tok (EUR)

                                 – 18 000 000  – (– 15 000 000 )

                                 28 000 000  – 31 000 000

                                 30 000 000  – 34 000 000

                                 34 000 000  – 37 000 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    – 100

                                    273

                                    295

                                    311

                                    Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (211)

                     Tijekom razmatranog razdoblja kretanje novčanog toka uglavnom odražava kretanje ukupne profitabilnosti industrije Unije.

               4.5.2.4   Ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

            Tablica 13.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     RIPR

                     Ulaganja (EUR)

                     12 000 000  – 17 000 000

                     20 000 000  – 25 000 000

                     27 000 000  – 32 000 000

                     25 000 000  – 30 000 000

                        Indeks (2014. = 100)

                        100

                        159

                        200

                        180

                     Povrat ulaganja (neto imovina) (%)

                     – 2,2

                     0,0

                     7,0

                     11,0

                        Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (212)

                     Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije, koja je vrlo kapitalno intenzivna, redovito je ulagala u optimizaciju i modernizaciju postojećih strojeva za proizvodnju. Osim toga, provedena su znatna ulaganja kako bi se ispunili zakonski zahtjevi za zaštitu okoliša i povećala sigurnost. Ovisno o društvu, ulaganja su bila usmjerena na smanjenje troškova, energetsku optimizaciju i/ili i na preuređenje postrojenja na koje je negativno utjecalo smanjenje iskorištenosti kapaciteta zabilježeno tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka.

                     (213)

                     Povrat ulaganja jest dobit izražena kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja strogo je slijedio kretanje profitabilnosti.

                     (214)

                     Od uvođenja mjera poboljšala se sposobnost prikupljanja kapitala.

               4.5.2.5.   Plaće

            Tablica 14.

                     2014.

                     2015.

                     2016.

                     RIPR

                     Troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                     63 000  – 72 000

                     63 000  – 72 000

                     64 000  – 73 000

                     64 000  – 73 000

                        Indeks (2014. = 100)

                        100

                        101

                        102

                        102

                        Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

                     (215)

                     Razine prosječne plaće neznatno su se povećale tijekom razmatranog razdoblja, ali manje od jediničnog troška proizvodnje.

               4.6.   Zaključak

                     (216)

                     Analiza štete pokazuje da se u razmatranom razdoblju stanje industrije Unije znatno poboljšalo. Uvođenje konačnih antidampinških mjera u ožujku 2013. industriji Unije omogućilo je polagan, ali kontinuirani oporavak od štetnih učinaka dampinga. Povećanje obujma proizvodnje i prodaje u Uniji, pozitivni novčani tok i povrat ulaganja, prodajne cijene općenito više od jediničnog troška proizvodnje, minimalno povećanje troškova rada i znatno poboljšana profitabilnost, među ostalim, pokazuju da je industrija Unije uvelike ostvarila korist od mjera.

                     (217)

                     Međutim, čak i ako se industrija Unije znatno oporavila od prethodne štete i čini se da je na pravom putu da dugoročno dodatno poboljša svoje stanje, još uvijek je u osjetljivoj situaciji zbog svoje ograničene profitabilnosti, koja je i dalje ispod ciljne dobiti.

               5.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

                     (218)

                     Kao što je vidljivo iz odjeljka 4.6., industrija Unije uvelike se oporavila od prošle štete koju je uzrokovao kineski dampinški uvoz. Unatoč tome, u ovom se odjeljku ispituje hoće li se neizvjesno stanje industrije Unije dodatno pogoršati, što će dovesti do ponavljanja materijalne štete ako se dopusti istek mjere.

               5.1.   Učinak predviđenog obujma uvoza i učinci na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage

                     (219)

                     Očekuje se znatno povećanje obujma uvoza iz Kine u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Podsjeća se da je uvoz tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka iznosio više od 702 000 tona, dok je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio 6 338 tona.

                     (220)

                     Dobro je poznato da Kina ima višak kapaciteta u proizvodnji čelika (83). Podnositelj zahtjeva dostavio je podatke iz baze Plantfacts koji upućuju na to da kapacitet Kine za OCS iznosi 7 milijuna tona (odnosno četiri puta više od vidljive kineske potrošnje OCS). Čini se da je to konzervativna procjena. Podnositelj zahtjeva dostavio je i detaljne informacije iz 2013. prema kojima je Kinesko udruženje za željezo i čelik objavilo da je kineski kapacitet proizvodnje bojom prevučenog čelika u toj godini iznosio gotovo 40 milijuna tona.

                     (221)

                     Iako se obujam kineskog izvoza u Uniju smanjio nakon uvođenja početnih mjera, kineski proizvođači proizvode znatne količine proizvoda iz postupka revizije i izvoze više od 80 % tih količina. Prema podacima koje je objavilo Svjetsko udruženje za čelik, Kina je godišnje proizvodila više od 8 milijuna tona OCS-a u 2013. i 2014. Jedno od društava koje podupire pritužbu dostavilo je brojčane podatke iz biltena China Metallurgical Newsletter, koji uređuju Kineski istraživački institut za informiranje i normizaciju u metalurškom sektoru i Metalurško vijeće Kineskog vijeća za promicanje međunarodne trgovine, koji upućuju na to da je Kina godišnje proizvela otprilike 8 milijuna tona OCS-a od 2015. do 2017. U istom podnesku tog podnositelja zahtjeva procijenjeno je da se u razdoblju 2015.–2017. kineska vidljiva potrošnja OCS-a kretala od 1 do 1,8 milijuna tona godišnje.

                     (222)

                     No, iako su izvozna tržišta važna za kinesku industriju, Kina se suočava sa sve više poteškoća u pristupu njima. Od 2016. do 2018. zemlje kao što su Indija, Malezija, Vijetnam, Pakistan ili Turska uvele su mjere trgovinske zaštite koje se odnose na OCS podrijetlom iz Kine. Kad je riječ o SAD-u, od siječnja 2018. čelik (uključujući OCS) iz mnogih zemalja podrijetla, uključujući Kinu, podliježe carini od 25 % (84).

                     (223)

                     Unija je najveće tržište za OCS nakon Azije i Sjeverne/Srednje Amerike.

                     (224)

                     Kineska baza podataka pokazuje da je Kina posljednjih godina po niskim cijenama izvozila znatne količine u zemlje izvan Unije. Kineske cijene FOB za Uniju bile su 2017. za 10,5 % više od, primjerice, onih za Koreju, glavno kinesko izvozno tržište za taj proizvod. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije količine izvezene u zemlje izvan Unije bile su veće od ukupne proizvodnje industrije Unije i vidljive potrošnje u Uniji. Zbog privlačnosti tržišta Unije s obzirom na cijene, otvorenosti (ne postoje carine za taj proizvod) i povećane vidljive potrošnje, smatra se da će, ako se mjere ukinu, kineski izvoznici vjerojatno preusmjeriti znatne količine OCS na unosnije tržište Unije. Činjenica da je Unija nedavno donijela zaštitne mjere za određene proizvode od čelika, uključujući OCS, ne mijenja taj zaključak. Obujam uvoza u okviru carinskih kvota utvrđen je na razinama koje Kini mogu omogućiti izvoz znatnih količina OCS-a.

                     (225)

                     Nadalje, kako je opisano u odjeljku 4.3.2., cijene kineskog uvoza na tržište Unije bile su znatno niže od cijena proizvođača iz Unije tijekom RIPR-a, posebno kada se diskontira učinak antidampinških pristojbi.

                     (226)

                     Tržišno natjecanje u području proizvoda od OCS-a izrazito je cjenovno konkurentno jer se uglavnom odvija na temelju cijena. Mogući pritisak na cijene industrije Unije još je veći ako se uzme u obzir da se, prema zahtjevu, kineska prodaja obično odvija u relativno velikim količinama. Ako će se velike količine proizvoda iz jeftinog i dampinškog uvoza prodavati na tržištu Unije, proizvođači iz Unije znatno će smanjiti obujam prodaje. Mogla bi se narušiti sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja ako se profitabilnost proizvođača iz Unije dodatno smanji ili postane negativna.

               5.2.   Zaključak

                     (227)

                     Stoga je Komisija zaključila da bi stavljanje izvan snage mjera za uvoz iz Kine vjerojatno dovelo do ponavljanja štete za industriju Uniju.

               6.   INTERES UNIJE

         6.1.   Uvod

                     (228)

                     U skladu s člankom 21. osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Odlučivanje o interesu Unije temeljilo se na razmatranju različitih uključenih interesa, odnosno, s jedne strane interesa industrije Unije i, s druge strane, interesa uvoznika i korisnika.

                     (229)

                     Treba podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da uvođenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, zbog činjenice da je ovaj ispitni postupak zapravo revizija te se stoga njime analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, moguće je procijeniti sve nepotrebne negativne utjecaje aktualnih antidampinških mjera na predmetne strane.

                     (230)

                     Na temelju toga ispitano je može li se, usprkos zaključcima o vjerojatnosti nastavka dampinga i ponavljanja štete, zaključiti da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju ne bi bilo u interesu Unije.

               6.2.   Interes industrije Unije

                     (231)

                     U ispitnom postupku pokazalo se da bi istek mjera vjerojatno imao znatan negativan učinak na industriju Unije. Stanje industrije Unije brzo bi se pogoršalo jer bi se smanjili obujam prodaje i prodajne cijene, što bi dovelo do znatnog smanjenja profitabilnosti. Nastavak mjera omogućio bi industriji Unije da nastavi ispunjavati svoj potencijal na tržištu Unije na kojem vladaju ravnopravni uvjeti.

                     (232)

                     Stoga je zadržavanje antidampinških mjera na snazi u interesu industrije Unije.

               6.3.   Interes uvoznika

                     (233)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., u ovom je ispitnom postupku kontaktirano s devet poznatih uvoznika te ih se pozvalo na suradnju. Nijedan od njih nije se javio ni na bilo koji način surađivao u ispitnom postupku.

                     (234)

                     Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da eventualni negativni učinak uvođenja mjera na uvoznike ne bi bio nerazmjeran s obzirom na dobit i izvore opskrbe uvoznika.

                     (235)

                     U trenutačnom ispitnom postupku u dokumentaciji nema dokaza koji bi upućivali na suprotno i stoga se može potvrditi da mjere koje su trenutačno na snazi nisu imale nikakav znatan negativan učinak na financijsko stanje uvoznika i da nastavak mjera ne bi neželjeno utjecao na njih.

               6.4.   Interes korisnika

                     (236)

                     U ovom je ispitnom postupku kontaktirano s približno 60 poznatih korisnika te ih se pozvalo na suradnju. Nijedan korisnik nije se javio ni na bilo koji način surađivao u ispitnom postupku.

                     (237)

                     Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku 10 korisnika dostavilo odgovore na upitnik. U tom je ispitnom postupku utvrđeno da eventualni učinak uvođenja mjera na korisnike ne bi bio nerazmjeran s obzirom na dobit i izvore opskrbe korisnika.

                     (238)

                     U trenutačnom ispitnom postupku nema dokaza u dokumentaciji koji bi upućivali na to da su mjere na snazi na bilo koji način negativno utjecale na njih. Podnositelj zahtjeva zapravo je dostavio dokaze da se ključnim korisnicima poboljšala profitabilnost tijekom razdoblja revizije. Prema zahtjevu mjere na snazi nemaju velik učinak na korisnike i potrošače jer je OCS zanemariv dio troška proizvoda na kraju proizvodnog lanca (na primjer, 0,42 EUR u troškovima proizvodnje perilice rublja, odnosno 0,4 % ulaganja u praznu tvorničku zgradu).

                     (239)

                     Na temelju toga potvrđuje se da mjere koje su trenutačno na snazi nisu imale znatan negativan učinak na financijsko stanje korisnika i da nastavak mjera ne bi neželjeno utjecao na njih.

               6.5.   Zaključak

                     (240)

                     Stoga je Komisija zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja konačnih antidampinških mjera na uvoz OCS-a podrijetlom iz NRK-a.

               7.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

                     (241)

                     Prema tome, kao što je predviđeno člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, trebalo bi zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Kine.

                     (242)

                     Društvo može zatražiti primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (85). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva da ostvaruje korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo da ostvaruje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije.

                     (243)

                     Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (86), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata se treba platiti po stopi koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljenoj u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

                     (244)

                     Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Konačna antidampinška pristojba uvodi se na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika, tj. plosnatih valjanih proizvoda od nelegiranog i legiranog čelika (isključujući nehrđajući čelik) koji su bojani, lakirani ili prevučeni plastičnom masom barem s jedne strane, isključujući tzv. „sendvič panele” koje se rabi u graditeljstvu i koji se sastoje od dviju vanjskih metalnih ploča i stabilizirane jezgre od izolacijskog materijala utisnute između njih, isključujući takve proizvode sa završnim premazom od cinkova praha (cinkova boja, s masenim udjelom cinka 70 % ili većim) i isključujući proizvode sa supstratom s metalnom prevlakom od kroma ili kositra, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (oznake TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 i 7226997091) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

               2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

                           Društvo

                           Pristojba (%)

                           Dodatna oznaka TARIC

                           Union Steel China

                           0

                           B311

                           Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.

                           26,1

                           B312

                           Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd i Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company, Ltd.

                           5,9

                           B313

                           Angang Steel Company Limited

                           16,2

                           B314

                           Anyang Iron Steel Co., Ltd.

                           0

                           B315

                           Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

                           0

                           B316

                           Baoutou City Jialong Metal Works Co.,Ltd.

                           16,2

                           B317

                           Changshu Everbright Material Technology Co.,Ltd.

                           16,2

                           B318

                           Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.,Ltd.

                           16,2

                           B319

                           Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co., Ltd.

                           0

                           B320

                           Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.,Ltd.

                           16,2

                           B321

                           Jiangyin Ninesky Technology Co.,Ltd.

                           0

                           B322

                           Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.,Ltd.

                           0

                           B323

                           Jigang Group Co., Ltd.

                           16,2

                           B324

                           Maanshan Iron&Steel Company Limited

                           16,2

                           B325

                           Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.

                           16,2

                           B326

                           Shandong Guanzhou Co., Ltd.

                           16,2

                           B327

                           Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.,Ltd.

                           16,2

                           B328

                           Tangshan Iron And Steel Group Co.,Ltd.

                           16,2

                           B329

                           Tianjin Xinyu Color Plate Co.,Ltd.

                           16,2

                           B330

                           Wuhan Iron And Steel Company Limited

                           16,2

                           B331

                           Wuxi Zhongcai New Materials Co.,Ltd.

                           0

                           B332

                           Xinyu Iron And Steel Co.,Ltd.

                           0

                           B333

                           Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.

                           16,2

                           B334

                           Sva druga društva

                           13,6

                           B999

               3.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

               4.   Komisija može izmijeniti stavak 2. kako bi uključila novog proizvođača izvoznika i tom proizvođaču dodijelila odgovarajuću ponderiranu prosječnu stopu antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na društva koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak početnog ispitnog postupka, ako novi proizvođač izvoznik iz Narodne Republike Kine Komisiji dostavi dostatne dokaze:

                           (a)

                           da u razdoblju od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. (razdoblje početnog ispitnog postupka) nije izvozio u Uniju proizvod opisan u stavku 1.,

                           (b)

                           da nije povezan ni s jednim izvoznikom ili proizvođačem iz Narodne Republike Kine na kojega se primjenjuju antidampinške mjere uvedene ovom Uredbom, i

                           (c)

                           da je doista u Uniju izvozio proizvod iz postupka revizije ili da je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tog proizvoda u Uniju nakon završetka razdoblja početnog ispitnog postupka.

               5.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe određenih za društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa. Na trgovačkom računu nalazi se datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) određenih organski prevučenih proizvoda od čelika iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u (predmetna zemlja). Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 2. svibnja 2019.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

            (2)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 214/2013 od 11. ožujka 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 73, 15.3.2013., str. 1.).

            (3)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 215/2013 od 11. ožujka 2013. o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 73, 15.3.2013., str. 16.).

            (4)  Obavijest o predstojećem isteku određenih antidampinških mjera (SL C 187, 13.6.2017., str. 60.).

            (5)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 96, 14.3.2018., str. 8.).

            (6)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 96, 14.3.2018., str. 21.).

            (7)  Uredba (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 55.).

            (8)  Br. t18.003071.

            (9)  Br. t18.007614.

            (10)  SWD(2017) 483 final/2.

            (11)  Ministarstvo trgovine Sjedinjenih Američkih Država, China's Status as a non-market economy (Status Kine kao netržišnoga gospodarstva), A-570053, 26. listopada 2017., str. 57.

            (12)  Xinhua News Agency, SASAC: State-owned Economy Should Maintain Absolute Controlling Power over Seven Industries (SASAC: Gospodarstvo u državnom vlasništvu trebalo bi zadržati potpunu kontrolu nad sedam industrija), 18. prosinca 2006.

            (13)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) br. 215/2013 i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 146, 9.6.2017., str. 17.).

            (14)  Izvješće organizacije Think!Desk, Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry (Analiza interakcije između države i poduzeća i subvencioniranje u segmentu toplovaljanih plosnatih (HRF) proizvoda u kineskoj industriji čelika), 28. veljače 2016., uključeno u prilog 18. zahtjevu.

            (15)  Podaci navedeni u prilogu 20. zahtjevu.

            (16)  Kinesko udruženje za upravljanje poduzećima za proizvodnju kemikalija (CCEMA). (2016.). Popis 500 najvećih kineskih društava za proizvodnju kemikalija u 2016. Kineski savez naftne i kemijske industrije (CPCIF). (2016.). 29. lipnja 2016.
         http://www.cpcia.org.cn/html/13/20166/155709.html; upućivanje u Izvješću, str. 403.

            (17)  Prethodno navedena Provedbena uredba (EU) br. 215/2013 i Provedbena uredba (EU) 2017/969.

            (18)  Provedbena uredba (EU) br. 215/2013, uvodne izjave 140.–145.

            (19)  Overview of the subsidies enjoyed by Chinese steel produces (Pregled subvencija koje primaju kineski proizvođači čelika), str. 6., uključeno u prilog 18. zahtjevu.

            (20)  CHEN Y., CBRC's New Supervisory Storm is here-implications for foreign banks in China (Stigla je nova nadzorna oluja CBRC-a – posljedice za strane banke u Kini), China Law Insight, 13. travnja 2017., uključeno u prilog 18. zahtjevu.

            (21)  Ministarstvo trgovine SAD-a, China's Status as a Non-Market Economy (Status Kine kao netržišnoga gospodarstva), 26. listopada 2017., uključeno u prilog 18. zahtjevu.

            (22)  Za pojedinosti vidjeti stavke 106.–107. zahtjeva.

            (23)  Vidjeti Overview of the subsidies enjoyed by Chinese steel producers (Pregled subvencija koje primaju kineski proizvođači čelika), str. 6.–7., uključeno u prilog 18. zahtjevu.

            (24)  Izvješće skupine Think!Desk, Deleveraging and Debt Equity Swaps in the Chinese Steel Industry (Smanjivanje stupnja zaduženosti i zamjene duga za vlasnički udio u kineskoj industriji čelika), 31. listopada 2017., uključeno u prilog 18. zahtjeva.

            (25)  Provedbena uredba (EU) br. 215/2013, uvodne izjave 314.–396. i Provedbena uredba (EU) 2017/969, uvodne izjave 312.–394.

            (26)  Environmental Enforcement and Compliance in China, an Assessment of Current Practices and Ways Forward (Provedba i poštovanje propisa o zaštiti okoliša u Kini, procjena trenutačnih praksi i daljnji koraci) (OECD) 2006.

            (27)  Izvješće – poglavlje 2., str. 6.–7.

            (28)  Izvješće – poglavlje 2., str. 10.

            (29)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (30)  Izvješće – poglavlje 2., str. 20.–21.

            (31)  Izvješće – poglavlje 3., str. 41., 73.–74.

            (32)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.–121.

            (33)  Izvješće – poglavlje 6., str. 122.–135.

            (34)  Izvješće – poglavlje 7., str. 167.–168.

            (35)  Izvješće – poglavlje 8., str. 169.–170., 200.–201.

            (36)  Izvješće – poglavlje 2., str. 15.–16., Izvješće – poglavlje 4., str. 50., str. 84., Izvješće – poglavlje 5., str. 108.–109.

            (37)  Izvješće – poglavlje 3., str. 22.–24. i poglavlje 5., str. 97.–108.

            (38)  Izvješće – poglavlje 5., str. 104.–9.

            (39)  Izvješće – poglavlje 14., str. 358.: 51 % u privatnom vlasništvu i 49 % u državnom vlasništvu u pogledu proizvodnje, odnosno 44 % u državnom vlasništvu i 56 % u privatnom vlasništvu u pogledu kapaciteta.

            (40)  https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e.

            (41)  To se 2009. dogodilo spajanjem privatnog društva Rizhao i poduzeća u državnom vlasništvu Shandong Iron and Steel. Vidjeti pekinško izvješće o čeliku, str. 58.

            (42)  Izvješće – poglavlje 14., str. 359.–360.

            (43)  Izvješće – poglavlje 5., str. 100.–1.

            (44)  Izvješće – poglavlje 2., str. 31.–2.

            (45)  Vidjeti https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

            (46)  Cjeloviti tekst plana dostupan je na stranicama MIIT-a:
         http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html.

            (47)  Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. 2016 Semi-annual Report (Polugodišnje izvješće za 2016.), http://tv.baosteel.com/ir/pdf/report/600019_2016_2e.pdf.

            (48)  Vidjeti uvodnu izjavu 64. Provedbene uredbe (EU) 2017/969.

            (49)  Izvješće – poglavlja od 14.1. do 14.3.

            (50)  Izvješće – poglavlje 4., str. 41.–42., 83.

            (51)  Izvješće, Dio III., poglavlje 14., str. 346 i dalje.

            (52)  Uvod u Plan za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika.

            (53)  Izvješće, poglavlje 14., str. 347.

            (54)  Trinaesti petogodišnji plan za gospodarski i društveni razvoj u Narodnoj Republici Kini (2016.–2020.), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf.

            (55)  Izvješće – poglavlje 14., str. 349.

            (56)  Izvješće – poglavlje 14., str. 352.

            (57)  Katalog smjernica za restrukturiranje industrije (inačica iz 2011.) (izmjena iz 2013.), koji je Uredbom br. 9 od 27. ožujka 2011. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme i koji je izmijenjen u skladu s Odlukom Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme o izmjeni relevantnih odredbi Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije (inačica iz 2011.) koju je Uredbom br. 21. od 16. veljače 2013. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme.

            (58)  Vidjeti uvodnu izjavu 56. Provedbene uredbe (EU) 2017/969.

            (59)  U zahtjevu je navedeno mnoštvo dodatnih dokaza (njegov prilog 18.) o poremećajima na tržištima velikog broja sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji OCS-a, kao što su: prevlast poduzeća u državnom vlasništvu u rudarskoj industriji u slučaju cinka, ugljena i željezne rudače i izvozni porez od 30 % na cink prevlast poduzeća u državnom vlasništvu u kemijskom industriji u slučaju proizvodnje boja i drugih kemijskih prevlaka i povlaštene cijene za niz proizvođača OCS-a za uporabu električne energije. Vidjeti i Izvješće – poglavlje 16.

            (60)  Izvješće – poglavlje 14., str. 375.–376.

            (61)  Izvješće – poglavlje 6., str. 138.–149.

            (62)  Izvješće – poglavlje 9., str. 216.

            (63)  Izvješće – poglavlje 9., str. 213.–215.

            (64)  Izvješće – poglavlje 9., str. 209.–211.

            (65)  Vidjeti uvodne izjave 107.–126. Provedbene uredbe (EU) br. 215/2013.

            (66)  Vidjeti uvodne izjave 281.–311. Provedbene uredbe (EU) 2017/969.

            (67)  Izvješće – poglavlje 13., str. 332.–337.

            (68)  Izvješće – poglavlje 13., str. 336.

            (69)  Izvješće – poglavlje 13., str. 337.–341.

            (70)  Izvješće – poglavlje 6., str. 114.–117.

            (71)  Izvješće – poglavlje 6., str. 119.

            (72)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.

            (73)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

            (74)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

            (75)  Vidjeti uvodne izjave 157.–215. Provedbene uredbe (EU) br. 215/2013.

            (76)  Vidjeti uvodne izjave 83.–244. Provedbene uredbe (EU) 2017/969.

            (77)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji prihodi, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (78)  Ako se u nekoj zemlji sa sličnim stupnjem razvoja ne proizvodi proizvod iz postupka revizije, može se uzeti u obzir proizvodnja proizvoda iz iste opće kategorije i/ili sektora proizvoda iz postupka revizije.

            (79)  Potpisala je, no nije ratificirala Stockholmsku konvenciju o postojanim organskim onečišćujućim tvarima koja je potpisana 22. svibnja 2001.

            (80)  Uključujući troškove popravaka i održavanja, usluge zaštite, osiguranje i uredske troškove kako su navedeni u bilješci 6. „Troškovi prodaje”, str. 79. Godišnjeg izvješća za 2017.

            (81)  Navedeni u bilješci 7. „Troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi”, str. 80., i uključujući Ostale poslovne prihode (rashode), kako su navedeni u bilješci 9., str. 81., i Ostale financijske prihode (rashode), kako su navedeni u bilješci 10., str. 81., Godišnjeg izvješća za 2017.

            (82)  Navedena u Konsolidiranim financijskim izvještajima, str. 45. Godišnjeg izvješća za 2017.

            (83)  Vidjeti npr. dokument Globalnog foruma o višku kapaciteta u industriji čelika Ministerial report 20 September 2018 (Izvješće ministara od 20. rujna 2018.), https://www.g20.org/sites/default/files/gfsec_ministerial_report_2018.pdf, u kojem kineski višak kapaciteta u sektoru kao cjelini potvrđuju sve strane, uključujući Kinu. S kapacitetom proizvodnje čelika od 1 018,3 milijuna metričkih tona u 2017., u Kini se nalazi najveći udio globalnog kapaciteta (45 %, prema str. 42.). Iz tablice 1. izvješća vidljivo je da je Kina u razdoblju 2014.–2017. smanjila kapacitet za 10 %. Na stranici 51. navodi se da je Kina „postavila jasne ciljeve za smanjenje viška kapaciteta, tj. za smanjenje kapaciteta proizvodnje sirovog čelika za 100–150 milijuna metričkih tona u razdoblju od 2016. do 2020.”.

            (84)  Odjeljak 232., Carine na aluminij i čelik, https://www.cbp.gov/trade/programs-administration/entry-summary/232-tariffs-aluminum-and-steel.

            (85)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

            (86)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).