title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2303 оd 19. prosinca 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih šipki za armiranje betona podrijetlom iz Republike Bjelarus

text:
               20.12.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 345/4

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2303
   оd 19. prosinca 2016.
   o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih šipki za armiranje betona podrijetlom iz Republike Bjelarus
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 7.,
   nakon savjetovanja s državama članicama,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

   1.1.   Pokretanje postupka

               (1)

               Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 31. ožujka 2016. antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom određenih šipki za armiranje betona podrijetlom iz Republike Bjelarus („Bjelarus” ili „predmetna zemlja”) u Uniju na temelju članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (2) („Osnovna uredba”). Odgovarajuća obavijest o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
                   (3) („Obavijest o pokretanju postupka”).

               (2)

               Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europska federacija proizvođača željeza i čelika („podnositelj zahtjeva”) 15. veljače 2016. podnijela zahtjev u ime proizvođača koji čine 44 % ukupne proizvodnje određenih šipki za armiranje betona u Uniji. Ni jedan drugi proizvođač nije iskazao protivljenje ili zauzeo neutralno stajalište.

               (3)

               Stoga su u trenutku pokretanja postupka svi relevantni pragovi, kako su utvrđeni u članku 5. stavku 4. Osnovne uredbe (4), bili ispunjeni. Nakon pokretanja postupka nije nužno da su tijekom cijelog postupka ispunjeni svi uvjeti za njegovo trajanje. Sud je to potvrdio za slučajeve u kojima društvo opoziva svoju potporu zahtjevu (5). Prema analogiji, isto vrijedi u slučajevima u kojima je došlo do promjene područja primjene proizvoda.

         1.2.   Zainteresirane strane

               (4)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane na suradnju radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale proizvođače iz Unije koji su joj poznati, jednog poznatog joj bjeloruskog proizvođača izvoznika i nadležna tijela Republike Bjelarus, kao i uvoznike i korisnike koji su joj poznati, uz poziv na sudjelovanje.

               (5)

               Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

         1.3.   Proizvođači u analognoj zemlji

               (6)

               U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila i da je predvidjela Južnoafričku Republiku ili Sjedinjene Američke Države (SAD) kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe. Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

         1.4.   Uzorkovanje

               (7)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

         1.4.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

               (8)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije na temelju obujma proizvodnje i prodaje proizvoda iz ispitnog postupka i geografske lokacije. Taj se uzorak sastojao od pet proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku predstavljali su 22,4 % ukupne proizvodnje i 24,4 % ukupne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji. Društva se nalaze u Francuskoj, Njemačkoj, Italiji, Poljskoj i Španjolskoj čineći širok i raznolik geografski profil. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak. Nisu primljene nikakve primjedbe. Stoga je zaključeno da je uzorak reprezentativan za industriju Unije.

         1.4.2.   Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

               (9)

               Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

               (10)

               Šest nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe, Komisija je na temelju najveće količine uvoza u Uniju odabrala uzorak od troje uvoznika. Tri društva u uzorku činila su 80 % nepovezanog uvoza predmetnog proizvoda podrijetlom iz Bjelarusa. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim uvoznicima. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe.

         1.5.   Odgovori na upitnik

               (11)

               Komisija je poslala upitnike na adrese petoro proizvođača iz Unije u uzorku, proizvođača izvoznika koji surađuje iz predmetne zemlje, jednog proizvođača iz SAD-a, koje su odabrane kao analogna zemlja kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 32. u nastavku, triju uvoznika u uzorku, osmero korisnika koji su bili poznati u trenutku pokretanja ispitnog postupka i jednog dodatnog korisnika koji se javio u kasnoj fazi postupka.

               (12)

               Odgovori na upitnik primljeni su od petoro proizvođača iz Unije u uzorku, proizvođača izvoznika koji surađuje iz predmetne zemlje, jednog proizvođača iz SAD-a („analogna zemlja”) i dvaju nepovezanih uvoznika.

         1.6.   Posjeti radi provjere

               (13)

               Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, proizašlu štetu i interes Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:

                           (a)

                              proizvođači iz Unije

                                       —

                                       Celsa Huta Ostrowiec sp. z.o.o., Ostrowiec Swietokrzyski, Poljska

                                       —

                                       Feralpi Sideruglica s.p.a, Lonato del Garda, Italija

                                       —

                                       Riva Acier SA, Gargenville, Francuska

                                       —

                                       određeni makropodaci provjeravali su se i u poslovnim prostorijama podnositelja zahtjeva (Bruxelles, Belgija)

                           (b)

                              proizvođač izvoznik iz Bjelarusa

                                       —

                                       Otvoreno dioničko društvo „Byelorussian Steel Works” – društvo za upravljanje holding društvom „Byelorussian Metallurgical Company” iz Bjelarusa („BMZ”)

                           (c)

                              trgovci povezani s proizvođačem izvoznikom

                                       —

                                       Bel Kap Steel LLC, Miami (Fl), SAD

                                       —

                                       BMZ Polska Sp. z.o.o., Katowice, Poljska

                                       —

                                       UAB „Prekybos namai BMZ-Baltija”, Šiauliai, Litva

                           (d)

                              proizvođač u analognoj zemlji

                                       —

                                       Commercial Metals Company, Dallas (TX), SAD

         1.7.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

               (14)

               Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2015. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje” ili „RIP”).

         2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   2.1.   Predmetni proizvod

               (15)

               Predmetni su proizvod određene šipke za armiranje betona od željeza ili nelegiranog čelika, samo kovane i dalje neobrađene, toplo valjane, toplo vučene ili toplo istiskivane, ali uključujući one usukane nakon valjanja te one koje imaju udubljenja, rebra, žljebove ili druge deformacije nastale tijekom postupka valjanja, podrijetlom iz Bjelarusa i trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 i ex 7214 99 95 („predmetni proizvod”). Iz toga su isključene željezne ili čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armiranje betona.

         2.2.   Istovjetni proizvod

               (16)

               Tijekom ispitnog postupka pokazalo se da predmetni proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu SAD-a te proizvod koji proizvodi industrija Unije i koji se prodaje na tržištu Unije imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te namjenu. Stoga se oni privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         2.3.   Tvrdnje u pogledu područja primjene proizvoda

               (17)

               Bjelaruski proizvođač izvoznik ukazao je na navodnu neusklađenost u opisu područja primjene proizvoda u zahtjevu (u pogledu dvije oznake KN) i Obavijesti o pokretanju postupka (u pogledu devet oznaka KN). Tvrdio je da se zbog toga procjena štete iz zahtjeva ne odnosi na isto područje primjene kao u slučaju naknadno pokrenutog postupka. Napomenuo je i da društvo izvozi isključivo proizvode s dvama oznakama KN navedenima u zahtjevu.

               (18)

               U zahtjevu su doista navedene dvije oznake KN u opisu proizvoda, dok je u Obavijesti o pokretanju postupka navedeno devet oznaka. Komisija napominje da su oznake KN u Obavijesti o pokretanju postupka navedene samo informativno, što je jasno naglašeno. Napominje i da je ispitni postupak pokrenut na temelju opisa predmetnog proizvoda navedenog u zahtjevu koji u suštini obuhvaća devet oznaka KN bez obzira na upućivanje te da stoga dodatne oznake KN ne utječu na dokaze navedene u zahtjevu. Stoga je tvrdnja o navodnoj neusklađenosti u opisu proizvoda odbačena.

         3.   DAMPING

   3.1.   Opće napomene

               (19)

               U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, Bjelarus se ne smatra zemljom s tržišnim gospodarstvom. Stoga je uobičajena vrijednost bjelaruskog izvoza u Uniju utvrđena na temelju podataka koje je dostavio proizvođač iz treće zemlje s tržišnim gospodarstvom.

               (20)

               Tijekom RIP-a, uvoz iz Bjelarusa iznosio je približno 488 000 tona, uz tržišni udjel od približno 5 %. Glavne države članice uvoznice bile su Njemačka, Litva, Poljska i Nizozemska. Jedini poznati bjelaruski proizvođač surađivao je u ispitnom postupku i dostavio odgovore na upitnik. Taj je proizvođač prodavao predmetni proizvod u Uniji izravno ili putem povezanih trgovaca s poslovnim nastanom u Uniji i SAD-u.

         3.2.   Uobičajena vrijednost

   3.2.1.   Analogna zemlja

               (21)

               U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost određena je na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom. U tu je svrhu bilo potrebno odabrati treću zemlju s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”).

               (22)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 6., Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da je za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti predvidjela Južnoafričku Republiku ili SAD kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom.

               (23)

               Jedini bjelaruski proizvođač izvoznik koji surađuje dostavio je primjedbe na predložene analogne zemlje. Tvrdio je da ni Južnoafrička Republika ni SAD nisu odgovarajući izbor analogne zemlje jer se, među ostalim, proizvodni kapacitet, stvarno proizvedene količine i proizvodni postupak u Južnoafričkoj Republici i SAD-u razlikuju u usporedbi s bjelaruskim proizvođačem. Osim toga, ta je strana tvrdila da su domaći proizvođači iz Južnoafričke Republike i SAD-a koje su naveli podnositelji zahtjeva izravno povezani s proizvođačima iz Unije. Stoga objektivnost podataka prikupljenih u tim zemljama od tih proizvođača može biti upitna. Ta je strana predložila Rusiju kao najprimjereniji izbor analogne zemlje jer je ruska industrija čeličnih šipki na najsličnijoj razini razvoja u usporedbi s bjelaruskom, jer se proizvodni postupak isto tako temelji na metalnom otpadu, a proizvedene čelične šipke slične su u smislu kvalitete i tehničkih specifikacija. Međutim, Komisija je napomenula da ta strana nije dostavila dokaze o tome da proizvođači iz Južnoafričke Republike ili SAD-a ne upotrebljavaju metalni otpad za proizvodnju predmetnog proizvoda ili da sirovine ne čine 60 do 70 % troška proizvodnje u njihovoj strukturi troškova. U svakom slučaju Komisija je ispitala primjerenost Južnoafričke Republike ili SAD-a (te Brazila) kao analogne zemlje. Pojedinosti tih analiza utvrđene su u uvodnim izjavama od 28. do 34.

               (24)

               Kako bi odabrala treću zemlju s tržišnim gospodarstvom, Komisija se obratila svim proizvođačima koji su joj poznati, ne samo u Južnoafričkoj Republici i Sjedinjenim Američkim Državama nego i u Turskoj, Ukrajini, Ruskoj Federaciji, Bosni i Hercegovini, Meksiku, Koreji, Dominikanskoj Republici, Norveškoj i Švicarskoj. Komisija je zatražila informacije o njihovu domaćem tržištu i vrsti proizvoda koje proizvode, proizvodnom kapacitetu, proizvedenim količinama, obujmu domaće prodaje, opisu proizvodnog postupka, vrsti sirovina koju upotrebljavaju, udjelu troškova sirovina, energije i rada u ukupnim troškovima proizvodnje predmetnog proizvoda te, u konačnici, o spremnosti na suradnju u ispitnom postupku.

               (25)

               Osim toga, Komisija se obratila i nadležnim tijelima prethodno navedenih trećih zemalja.

               (26)

               Ruska nadležna tijela obavijestila su Komisiju da ni jedan poznati ruski proizvođač (ili njihovo udruženje) nije pokazao zanimanje za ispitni postupak u tijeku. Stoga, zbog izostanka suradnje ruskih proizvođača, Rusija ne bi mogla biti analogna zemlja.

               (27)

               Samo su tri proizvođača odgovorila na početni upit. Riječ je o proizvođačima iz Brazila, Južnoafričke Republike i SAD-a. Proizvođači iz Južnoafričke Republike i SAD-a povezani su s nekim podnositeljima zahtjeva. Brazilski proizvođač dio je grupe društava koja ima proizvodne pogone u raznim zemljama, uključujući SAD, Meksiko i Dominikansku Republiku. Taj proizvođač nije bio povezan s podnositeljima zahtjeva.

               (28)

               Ispitana su tri odgovora u vezi sa zahtjevom i primljenim primjedbama. Utvrđeno je da je domaća potrošnja u Južnoafričkoj Republici relativno mala, odnosno da iznosi samo oko 435 000 tona, da proizvodni kapacitet južnoafričkog proizvođača iznosi oko 10 % proizvodnog kapaciteta bjelaruskog proizvođača te da je glavna sirovina koja se upotrebljava željezna ruda, dok bjelaruski proizvođač upotrebljava metalni otpad. Stoga je Komisija odlučila odustati od Južnoafričke Republike kao moguće analogne zemlje.

               (29)

               Domaća potrošnja u Brazilu iznosi približno 3,5 milijuna tona, dok uvoz (oko 95 % podrijetlom iz Turske), koji podliježe pristojbi ad valorem od 12 %, čini približno 5,5 % brazilske potrošnje. Proizvodni postupak proizvođača koji je ponudio suradnju temelji se na metalnom otpadu i sirovom željezu, dok bjelaruski proizvođač izvoznik upotrebljava uglavnom metalni otpad, a njegov obujam proizvodnje iznosi približno 50 % proizvodnje bjelaruskog proizvođača.

               (30)

               Domaća potrošnja u SAD-u iznosi približno 7,7 milijuna tona. U toj zemlji postoji najmanje osam domaćih proizvođača. Na snazi (6) su ograničenja uvoza, ali uvoz, uglavnom iz Turske i Japana, i dalje čini približno 23 % ukupne potrošnje. Američki proizvođač primjenjuje sličan proizvodni postupak kao i bjelaruski proizvođač. Njegov obujam proizvodnje iznosi približno 52 % obujma proizvodnje bjelaruskog proizvođača.

               (31)

               Komisija je na temelju te analize smatrala da je stanje tržišta utvrđeno u Brazilu i SAD-u takvo da se može smatrati da je njihovo tržište dostatno konkurentno. Stoga je Komisija odlučila odabrati Brazil i SAD kao moguće analogne zemlje.

               (32)

               Upitnici za analogne zemlje poslani su dvama prethodno navedenima proizvođačima koji surađuju. Međutim, nakon primitka upitnika za analogne zemlje, brazilski proizvođač obavijestio je Komisiju o svojoj odluci da odustaje od suradnje u ispitnom postupku. Komisija je primila odgovarajući odgovor od američkog proizvođača.

               (33)

               Komisija je uočila da je proizvođač iz SAD-a koji surađuje povezan s jednim od podnositelja zahtjeva, kako je i tvrdio bjelaruski proizvođač izvoznik. Međutim, čak i ako je proizvođač iz analogne zemlje povezan s proizvođačem iz Unije, određivanje uobičajene vrijednosti zbog te povezanosti nije nevaljano niti ona na to utječe (7).

               (34)

               Komisija je u ovoj fazi postupka zaključila da je SAD odgovarajuća analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

         3.2.2.   Uobičajena vrijednost (analogna zemlja)

               (35)

               Uobičajena vrijednost određena je na temelju podataka koje je dostavio proizvođač iz analogne zemlje koji surađuje u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

               (36)

               Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima u SAD-u reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. U tu je svrhu ukupni obujam prodaje usporedila s ukupnim obujmom predmetnog proizvoda koji je bjelaruski proizvođač izvoznik izvezao u Uniju. Komisija je na temelju toga utvrdila da je istovjetni proizvod prodan u reprezentativnim količinama na američkom tržištu.

               (37)

               Komisija je potom utvrdila vrste proizvoda koje proizvođač iz analogne zemlje prodaje na domaćem tržištu, a koji su istovjetni ili izravno usporedivi s vrstama koje bjelaruski proizvođač izvoznik prodaje za izvoz u Uniju. Komisija je na temelju vrste proizvoda usporedila obujam prodaje u SAD-u s izvozom bjelaruskog proizvođača izvoznika u Uniju. Ta je usporedba pokazala da su sve vrste proizvoda prodavane u reprezentativnim količinama SAD-u.

               (38)

               Komisija je potom za proizvođača iz analogne zemlje ispitala može li se za domaću prodaju svake vrste istovjetnog proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinila tako da je za svaku vrstu proizvoda utvrdila udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka. Prodajne transakcije smatrane su profitabilnima ako je jedinična cijena bila jednaka trošku proizvodnje ili viša. Stoga je utvrđen trošak proizvodnje za svaku vrstu proizvoda koje je proizveo proizvođač iz SAD-a tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (39)

               Ako je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste, i ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnim domaćim cijenama. Cijena je izračunata kao ponderirani prosjek cijena cjelokupne domaće prodaje te vrste ostvarene tijekom razdoblja ispitnog postupka. Za sve vrste proizvoda koje prodaje proizvođač iz analogne zemlje obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ili više ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda.

               (40)

               Konačno, sve vrste proizvoda koje se iz Bjelarusa izvoze u Uniju prodaju se i u SAD-u. Stoga nije bilo potrebe za izračunavanjem uobičajene vrijednosti ni za jednu vrstu proizvoda koja se izvozi.

         3.3.   Izvozna cijena

               (41)

               Bjelaruski proizvođač izvoznik koji surađuje izvozio je u Uniju putem povezanih trgovaca iz Austrije, Litve, Poljske, Njemačke i SAD-a ili prodaje izravno prvim nezavisnim kupcima. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 13., tri glavna povezana trgovca provjerena su na licu mjesta.

               (42)

               U slučaju izravne prodaje proizvođača izvoznika prvim nezavisnim kupcima, izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

               (43)

               U slučaju prodaje putem povezanih trgovaca u ulozi uvoznika, izvozna cijena utvrđena je na temelju članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe. U tom je slučaju izvršena prilagodba cijene za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove (u rasponu od 1 do 2,5 %) te za razumnu stopu dobiti trgovaca uključenih u prodaju (manje od 1 %).

         3.4.   Usporedba

               (44)

               Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u uzorku na temelju cijena franko tvornica.

               (45)

               Ako je to bilo opravdano radi jamčenja poštene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

               (46)

               U pogledu izvoznih cijena proizvođača izvoznika, izvršene su prilagodbe za prijevoz, osiguranje i rukovanje (u rasponu od otprilike 4 do 7,5 %, ovisno o predmetnom povezanom trgovcu ili proizvođaču izvozniku), troškove kredita i bankovne troškove (u rasponu od otprilike 0 do 1,5 %, ovisno o predmetnom povezanom trgovcu ili proizvođaču izvozniku), što je ukupno otprilike 8 % vrijednosti prodaje. U pogledu domaćih cijena proizvođača iz analogne zemlje, izvršene su prilagodbe za troškove domaćeg prijevoza i rukovanje (u prosjeku 5,3 % vrijednosti prodaje) te za troškove kredita (po godišnjoj stopi od 1,15 %).

               (47)

               Usporedba je provedena za 100 % vrsta proizvoda koje bjelaruski proizvođač izvoznik i njegovi povezani trgovci izvoze u Uniju i prodaju u njoj.

               (48)

               Tijekom saslušanja održanog 14. listopada 2016., zastupnici bjelaruskog proizvođača izvoznika tvrdili su da bi uobičajenu vrijednost trebalo prilagoditi kako bi odražavala prosječne nabavne cijene otpada i njegov omjer potrošnje u proizvodnji predmetnog proizvoda u Bjelarusu.

               (49)

               Prvo, Komisija ističe da uobičajena vrijednost nije bila određena nego da se temeljila samo na prodaji, tako da je takva prilagodba na razini utvrđivanja uobičajene vrijednosti isključena.

               (50)

               Drugo, Komisija razumije da je to društvo možda željelo ukazati na poštenu usporedbu i stoga je analizirala tu tvrdnju u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k). Ispitnim je postupkom utvrđeno da je bjelaruski proizvođač izvoznik nabavljao otpadni materijal ili od lokalnih ili ruskih dobavljača.

               (51)

               Komisija napominje da se cijene i troškovi u Bjelarusu, koji nije zemlja s tržišnim gospodarstvom, smatraju narušenima. Stoga bi odobravanje prilagodbi na temelju bjelaruskih cijena i troškova i posljedičnog omjera potrošnje značilo uporabu narušenih bjelaruskih cijena. U tom je pogledu Komisija stoga odbila tu tvrdnju. Komisija, iako je morala dokazati stvarnu narušenost bjelaruskih cijena, zamjećuje da je podnositelj zahtjeva prima facie utvrdio da takvo narušenje postoji te da bjelaruski izvoznik nije dostavio dostatne dokaze koji bi pobili takve navode.

               (52)

               U pogledu otpada koji se uvozi iz Rusije Komisija je tijekom ispitnog postupka uočila da je cijena sirovine u SAD-u i Ruskoj Federaciji slična (8). Štoviše, ispitnim je postupkom utvrđeno da je omjer potrošnje otpada u SAD-u sličan onima koje je prijavio bjelaruski proizvođač izvoznik, tj. 60 – 70 %. Komisija je stoga privremeno zaključila da nabavna cijena otpada u SAD-u ne utječe na usporedivost cijena. Tvrdnja se privremeno odbija.

         3.5.   Dampinške marže

               (53)

               Komisija je za proizvođača izvoznika koji surađuje usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 47.) s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. Na temelju toga, privremena ponderirana prosječna dampinška marža izražena u postotku cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 58,4 %.

               (54)

               Suradnja je na visokoj razini je jer je uvoz proizvođača izvoznika koji surađuje činio sav ukupan izvoz u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga, Komisija je odlučila preostalu dampinšku maržu temeljiti na razini proizvođača izvoznika koji surađuje s najvišom dampinškom maržom.

               (55)

               Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

                           Društvo

                           Privremena dampinška marža

                           Otvoreno dioničko društvo „Byelorussian Steel Works” – društvo za upravljanje holding društvom „Byelorussian Metallurgical Company” iz Bjelarusa

                           58,4 %

                           Sva ostala društva

                           58,4 %

         4.   INDUSTRIJA UNIJE

   4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

               (56)

               Istovjetni proizvod proizvodilo je više od 31 proizvođača iz Unije. Smatra se da oni predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.

               (57)

               Sve raspoložive informacije o industriji Unije, kao što su podaci dostavljeni u zahtjevu, podaci prikupljeni od proizvođača iz Unije i njihovih udruženja prije i nakon pokretanja ispitnog postupka i odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik, upotrijebljene su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (58)

               Na temelju toga, ukupna proizvodnja u Uniji procijenjena je na približno 12,7 milijuna tona tijekom RIP-a. Taj iznos uključuje proizvodnju svih proizvođača iz Unije, onih u uzorku i onih koji nisu uzorkovani, izračunatu na temelju provjerenih podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

               (59)

               Kao što je navedeno u prethodno navede uvodnoj izjavi 8., petoro proizvođača iz Unije uključeno je u uzorak koji predstavlja 22,4 % procijenjene ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. U tom je pogledu potrebno uzeti u obzir da je proizvodnja predmetnog proizvoda u Uniji vrlo fragmentirana, na što ukazuje velik broj proizvođača iz Unije navedenih u uvodnoj izjavi 56. te je stoga uzorak od pet proizvođača reprezentativan za industriju Unije.

         5.   ŠTETA

   5.1.   Uvodna napomena

               (60)

               Bjelaruski proizvođač izvoznik tvrdio je da u zahtjevu nema dovoljno dokaza prima facie o postojanju štete te da ga zato ne bi trebalo prihvatiti. Tvrdnja se prvenstveno temelji na pogrešnoj prezentaciji navodno umjetno niskih troškova nabave otpada zbog kojih predmetni proizvođač izvoznik ima koristi. Bjelaruski proizvođač tvrdio je da je zbog tog pogrešnog shvaćanja zahtjev u cijelosti nevažeći.

               (61)

               Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 19., Bjelarus nije zemlja s tržišnim gospodarstvom i zbog toga je uobičajena vrijednost određena na temelju metodologije analogne zemlje. Stoga nije bilo potrebno utvrditi nabavlja li bjelaruski proizvođač otpad po umjetno niskim cijenama. Komisija ne vidjeti bit i važnost te tvrdnje ni njezinu važnost za utvrđivanje štete za industriju EU-a.

         5.2.   Potrošnja u Uniji

               (62)

               Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju ukupnog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i ukupnog uvoza. U razdoblju od 2012. do 2013. došlo je do smanjenja potrošnje u Uniji, no ona se vratila na razinu iz 2012. u 2014. te se nastavila blago povećavati tijekom RIP-a. Potrošnja u Uniji povećala se za ukupno 3 % tijekom razmatranog razdoblja

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Potrošnja (u tonama)

                           9 465 588

                           8 783 290

                           9 445 867

                           9 704 309

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              93

                              100

                              103

                              Izvor: Eurostat, zahtjev i odgovori na upitnike.

         5.3.   Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje

   5.3.1.   Obujam i tržišni udjel predmetnog uvoza

               (63)

               Tijekom razmatranog razdoblja, utvrđeno je sljedeće kretanje uvoza u Uniju iz Bjelarusa u pogledu obujma i tržišnog udjela:

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Obujam proizvodnje (u tonama)

                           173 664

                           155 012

                           260 774

                           488 759

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              89

                              150

                              281

                           Tržišni udjel u potrošnji u EU-u (%)

                           1,8

                           1,8

                           2,8

                           5,0

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              96

                              150

                              275

                              Izvor: Eurostat, zahtjev i odgovori na upitnike.

               (64)

               Obujam uvoza iz Bjelarusa gotovo se utrostručio tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel uvoza iz Bjelarusa isto se tako povećao tijekom razmatranog razdoblja s 1,8 % u 2012. na 5 % tijekom RIP-a.

         5.3.2.   Cijene uvoza i sniženje cijena

               (65)

               U tablici u nastavku navedena je prosječna cijena uvoza iz Bjelarusa:

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Prosječna cijena u EUR/tona

                           500

                           467

                           441

                           376

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              93

                              88

                              75

                              Izvor: Eurostat.

               (66)

               Prosječne cijene uvoza iz Bjelarusa smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja uslijed smanjenja cijena otpada koji se upotrebljava kao sirovina i u Bjelarusu i u Uniji. Međutim, smanjenje cijena bjelaruskog izvoza u EU od 25 % bilo je veće od smanjenja cijena proizvođača iz Unije u uzorku i prosječnih cijena ostalih velikih izvoznika predmetnog proizvoda u Uniju u istom razdoblju. Posljedično, tijekom RIP-a, cijene uvoza iz Bjelarusa bile su niže od cijena proizvođača iz Unije i prosječnih cijena uvoza iz bilo koje od drugih trećih zemalja prisutnih na tržištu.

               (67)

               Kako bi se odredilo je li bilo sniženja cijene tijekom RIP-a i u kojoj mjeri, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica odbijanjem stvarnih troškova isporuke (0,5–5 %), provizija (0–1,5 %), popusta (0,9–2,3 %) i troškova kredita (0,2–0,5 %), uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti proizvoda dampinškog uvoza bjelaruskog proizvođača koje su naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije i utvrđene na osnovi CIF-a.

               (68)

               Rezultat usporedbe izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a pokazao je maržu sniženja cijena od 4,5 %. Niže cijene dampinškog uvoza u usporedbi s cijenama Unije razlog su znatnog povećanja obujma bjelaruskog uvoza i tržišnog udjela uvoza iz Bjelarusa od 2014. naovamo.

               (69)

               Bjelaruski proizvođač izvoznik dostavio je određene dokumente radi usporedbe prodajnih cijena poljskih i bjelaruskih proizvođača u cilju da ustvrdi da su bjelaruske cijene ustvari bile više od cijena proizvođača iz Unije tijekom RIP-a. U tom se pogledu podsjeća da se izračuni snižavanja cijena i mikro-pokazatelji u pogledu razina cijena temelje na podacima prikupljenima od proizvođača iz Unije u uzorku, a da se podaci koje je podnijelo bjelarusko društvo odnose na poljske proizvođače koji nisu uključeni u uzorak. Stoga podneseni podaci ne utječu na zaključke Komisije u pogledu kretanja snižavanja cijena i mikroekonomskih pokazatelja u razmatranom razdoblju kako je opisano u uvodnoj izjavi 83. Nadalje, to su skupni podaci svih društava u uzorku i podaci koji se odnose na sve njihove nepovezane prodajne transakcije koje se uzimaju u obzir za utvrđivanje kretanja snižavanja cijena i mikro-pokazatelja. Ipak, Komisija potvrđuje da su bjelaruske cijene snizile cijene svih pojedinačnih proizvođača iz EU-a u uzorku tijekom RIP-a.

         5.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

   5.4.1.   Uvodne napomene

               (70)

               U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza iz Bjelarusa na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

               (71)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 59., za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije upotrijebljen je odabir uzorka.

               (72)

               Za potrebe analize štete, Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. U tom je pogledu gospodarsko stanje industrije Unije procijenjeno na temelju (a) makroekonomskih pokazatelja, odnosno proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, iskorištenosti kapaciteta, obujma prodaje, tržišnog udjela i rasta, zaposlenosti, produktivnosti, visine stvarne dampinške marže i oporavka od prethodnog dampinga, za koje su podaci prikupljeni na razini ukupne industrije Unije, te na temelju (b) mikroekonomskih pokazatelja, odnosno prosječnih jediničnih cijena, jediničnog troška, profitabilnosti, novčanog toka, ulaganja, povrata ulaganja i sposobnosti prikupljanja kapitala, zaliha i troškova rada, za koje su podaci prikupljeni na razini proizvođača iz Unije u uzorku.

               (73)

               Upotrijebljeni su svi raspoloživi podaci o industriji Unije, uključujući podatke navedene u zahtjevu, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka i odgovore na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku, kako bi se utvrdili makroekonomski pokazatelji, a posebno podaci koji se odnose na proizvođače iz Unije koji nisu uključeni u uzorak.

               (74)

               Mikroekonomski pokazatelji utvrđeni su na temelju podataka koje su proizvođači iz Unije u uzorku dostavili u svojim odgovorima na upitnik.

         5.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

   (a)   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (75)

               Proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Obujam proizvodnje (u tonama)

                           13 387 728

                           12 563 163

                           13 255 746

                           12 689 981

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              94

                              99

                              95

                           Proizvodni kapacitet (u tonama)

                           18 848 442

                           19 038 334

                           19 168 491

                           18 897 474

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              101

                              102

                              100

                           Iskorištenost kapaciteta (%)

                           71

                           66

                           69

                           67

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              93

                              97

                              95

                              Izvor: Eurostat, zahtjev i odgovori na upitnike.

               (76)

               Obujam proizvodnje Unije smanjio se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir da je tijekom tog razdoblja proizvodni kapacitet ostao isti, smanjenje proizvedene količine rezultiralo je smanjenjem iskorištenosti kapaciteta za četiri postotna boda, sa 71 % u 2012. na 67 % tijekom RIP-a.

         (b)   Obujam prodaje, tržišni udjel i rast

               (77)

               Prodaja proizvođača iz Unije uključivala je prodaju povezanim društvima. Ta je prodaja povezanim društvima činila 10 % potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja. Obujam prodaje, tržišni udjel i rast stoga su procijenjeni zasebno za povezanu prodaju i slobodno tržište (nepovezana prodaja). U pogledu povezane prodaje, potvrđeno je da je ona usmjerena na povezane korisnike, a ne na povezana trgovačka društva, i da stoga nije dvostruko izračunata u izračunu ukupne potrošnje Unije.

               (78)

               Obujam prodaje, tržišni udjel i rast kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Obujam nepovezane prodaje (u tonama)

                           7 734 058

                           7 189 883

                           7 192 146

                           7 237 285

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              93

                              93

                              94

                           Tržišni udjel nepovezane prodaje (%)

                           82

                           82

                           76

                           75

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              100

                              93

                              91

                           Obujam povezane prodaje (u tonama)

                           888 325

                           735 632

                           1 091 819

                           1 012 318

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              83

                              123

                              114

                           Tržišni udjel povezane prodaje (%)

                           9

                           8

                           12

                           10

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              89

                              123

                              111

                              Izvor: Eurostat, zahtjev i odgovori na upitnike.

               (79)

               Obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima smanjio se za 6 % u razmatranom razdoblju, a ta se činjenica odražava i u smanjenju tržišnog udjela od sedam postotnih bodova od 2012. do RIP-a. Do toga je došlo unatoč povećanju potrošnje na tržištu Unije tijekom istog razdoblja. Od 2012. do 2013. došlo je do naglog smanjenja obujma prodaje, pri čemu je kretanje obujma prodaje u stopu slijedilo kretanje potrošnje, a industrija Unije mogla je zadržati jednaki tržišni udjel. Međutim, u razdoblju od 2013. do RIP-a situacija se u potpunosti promijenila. U tom je razdoblju tržište Unije pokazivalo rast od 10 %, dok je industrija Unije istodobno izgubila sedam postotnih bodova tržišnog udjela. Istodobno je došlo do naglog povećanja obujma bjelaruskog uvoza i njegova tržišnog udjela. Iz toga je vidljivo da industrija Unije nije mogla ostvariti koristi od rasta potrošnje u Uniji zbog sve većeg tržišnog udjela dampinškog uvoza.

         (c)   Zaposlenost i produktivnost

               (80)

               U skladu sa smanjenjem proizvodnje i prodaje, uočeno je da se smanjila i razina zaposlenosti u industriji Unije, i to za 2 % od 2012. do RIP-a. Međutim, to smanjenje zaposlenosti nije dovelo do povećanja produktivnosti mjerene kao godišnja proizvodnja po zaposleniku jer je smanjenje obujma proizvodnje u razmatranom razdoblju bilo veće od smanjenja zaposlenosti.

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Broj zaposlenika

                           5 363

                           5 133

                           5 282

                           5 239

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              96

                              98

                              98

                           Produktivnost (MT/zaposlenik)

                           2 496

                           2 447

                           2 510

                           2 422

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              98

                              101

                              97

                              Izvor: zahtjev i odgovori na upitnike.

         (d)   Visina stvarne dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

               (81)

               Dampinška je marža bjelaruskog proizvođača izvoznika znatna (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 55.). Uzimajući u obzir prethodno razmatrani obujam, tržišni udjel i cijene dampinškog uvoza iz Bjelarusa, utjecaj stvarne dampinške marže na industriju Unije ne može se smatrati neznatnim.

               (82)

               S obzirom na to da nema ranijih nalaza u pogledu dampinškog uvoza predmetnog proizvoda, industrija Unije ne oporavlja se od prethodnih dampinških praksi u pogledu predmetnog proizvoda.

         5.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

   (a)   Prosječne jedinične prodajne cijene na tržištu Unije i jedinični trošak proizvodnje

               (83)

               Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku za nepovezane kupce smanjile su se u prvom dijelu razmatranog razdoblja (2012. – 2013.) zbog utjecaja sustava prijevare u vezi s PDV-om (vidjeti uvodne izjave od 106. do 111.). U drugom dijelu razmatranog razdoblja (2014. – RIP) smanjile su se zbog dampinškog uvoza iz Bjelarusa. Tijekom razmatranog razdoblja cijene u Uniji smanjile su se za 22 % u razdoblju od 2012. do RIP-a. U smanjenju cijena odražava se opći trend smanjenja troška glavne sirovine na svjetskoj razini. Međutim, zbog daljnjeg pada cijena prouzročenog dampinškim uvozom iz Bjelarusa, pri kojem je smanjenje cijena bilo veće od onog koje odražava trošak sirovine, proizvođači iz Unije nisu mogli vratiti cijene koje su se smanjile zbog sustava prijevare u vezi s PDV-om na normalnu i nenarušenu razinu na osnovi koristi od smanjenja troškova glavne sirovine nego su cijene morali držati nižima u odnosu na cijene koje bi bile moguće u normalnim uvjetima tržišnog natjecanja.

               (84)

               U razmatranom razdoblju, troškovi industrije Unije smanjili su se za 20 %, što je manje u odnosu na smanjenje cijena. Razlog tomu viši su troškovi energije i rada. Posljedično, tijekom razmatranog razdoblja došlo je do pada profitabilnosti industrije Unije.

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji za nepovezane kupce (EUR/tona)

                           493

                           459

                           436

                           383

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              93

                              88

                              78

                           Jedinični trošak prodane robe (EUR/tona)

                           487

                           466

                           441

                           391

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              96

                              91

                              80

                              Izvor: Odgovori na upitnike.

         (b)   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (85)

               Tijekom razmatranog razdoblja, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala proizvođača iz Unije kretali su se kako slijedi:

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Profitabilnost prodaje nepovezanim kupcima u Uniji (% prodajnog prometa)

                           1,3

                           – 1,6

                           – 1,2

                           – 2,1

                           Novčani tok (EUR)

                           35 355 861

                           15 439 631

                           17 308 800

                           5 869 113

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              44

                              49

                              17

                           Ulaganja (EUR)

                           29 266 937

                           23 168 567

                           21 554 327

                           20 818 669

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              79

                              74

                              71

                           Povrat ulaganja (%)

                           0,7

                           – 2,6

                           – 2,5

                           – 3,2

                              Izvor: Odgovori na upitnike.

               (86)

               Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazuje se kao neto dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda kupcima u Uniji izražene kao postotak prometa od te prodaje. Proizvođači iz Unije u uzorku ostvarivali su dobit u 2012., a od 2013. naovamo ostvaruju gubitke. Štoviše, njihova je profitabilnost dosegnula najnižu razinu u RIP-u, što se podudara s najvećim obujmom uvoza iz Bjelarusa i njegovom najnižom razinom cijena tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

               (87)

               Novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje poslovanje, iako pozitivan tijekom cijelog razmatranog razdoblja, pogoršao se tijekom tog razdoblja.

               (88)

               Proizvođači iz Unije i dalje su mogli ulagati tijekom cijelog razmatranog razdoblja, no kretanje profitabilnosti i novčanog toka negativno je utjecalo i na ulaganja koja su se tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 29 %. Osim toga, povrat ulaganja neprestano je negativan od 2013. naovamo i slijedi kretanje profitabilnosti.

               (89)

               S obzirom na prethodno navedeno, može se zaključiti da su financijski rezultati proizvođača iz Unije u uzorku bili negativni tijekom RIP-a.

         (c)   Zalihe

               (90)

               Razina zaliha proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 25 %. Međutim, omjer zaliha u odnosu na obujam proizvodnje i dalje je bio stabilan u razmatranom razdoblju (od 1 % do 1,5 %), pri čemu je razina zaliha slijedila negativan trend smanjenja obujma proizvodnje.

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Završne zalihe (u tonama)

                           184 632

                           161 698

                           188 050

                           138 491

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              88

                              102

                              75

                              Izvor: Odgovori na upitnike.

         (d)   Troškovi rada

               (91)

               Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku blago su se povećali u razmatranom razdoblju. Troškovi rada činili su manje od 10 % ukupnih troškova proizvodnje. Stoga troškovi rada ne predstavljaju odlučujući čimbenik u kretanju troška proizvodnje.

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                           Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                           47 109

                           47 468

                           49 305

                           49 541

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              101

                              105

                              105

                              Izvor: Odgovori na upitnike.

         5.5.   Zaključak o šteti

               (92)

               Ispitnim je postupkom utvrđeno da industrija Unije nije ostvarila koristi od povećanja potrošnje tijekom razmatranog razdoblja. Suprotno tome, industrija Unije pretrpjela je pad obujma prodaje od 6 % u razmatranom razdoblju, a njezin se tržišni udjel smanjio za šest postotnih bodova u okolnostima povećanja ukupne potrošnje od 3 %. Ta su kretanja jasnije vidljiva kad se uzme u obzir razdoblje od 2013. do RIP-a u kojem je obujam uvoza iz Bjelarusa brzo rastao uz povećanje tržišnog udjela. U istom je razdoblju industrija Unije izgubila sedam postotnih bodova tržišnog udjela u okolnostima povećanja potrošnje od 10 %. Industrija Unije pretrpjela je i pad u pogledu proizvedenih količina za 5 % u razmatranom razdoblju, što je dovelo do smanjenja iskorištenosti kapaciteta sa 71 % na 67 %.

               (93)

               Osim toga, zbog povećanja nepoštene konkurencije koju je stvarao dampinški uvoz, industrija Unije morala je u razmatranom razdoblju sniziti cijene u prosjeku za 22 %, što je dovelo do pada u dobiti, odnosno od dobiti od 1,3 % u 2012. do gubitka od 2,1 % u RIP-u unatoč smanjenju troškova i zaposlenosti.

               (94)

               Konačno, u razmatranom su razdoblju i ostali financijski pokazatelji kao što su povrat na imovinu, novčani tok i ulaganja bili pogođeni negativnim utjecajem.

               (95)

               S obzirom na prethodno navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         6.   UZROČNOST

   6.1.   Uvod

               (96)

               U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala je li dampinškim uvozom iz Bjelarusa prouzročena šteta industriji Unije u toj mjeri da se ona može smatrati materijalnom. Uz dampinški uvoz, ispitani su i drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli nanositi štetu industriji Unije kako bi se osiguralo da se moguća šteta prouzročena tim ostalim čimbenicima ne pripiše dampinškom uvozu.

         6.2.   Učinak dampinškog uvoza

               (97)

               Ispitnim je postupkom utvrđeno da se potrošnja u Uniji tijekom razmatranog razdoblja povećala za 3 % te da se istodobno znatno povećao obujam uvoza podrijetlom iz Bjelarusa. Tijekom posljednje dvije godine razmatranog razdoblja, obujam bjelaruskog uvoza i njegov tržišni udjel na tržištu Unije povećali su se za 175 %. Povećanje dampinškog uvoza dogodilo se istodobno kada i znatan pad tržišnog udjela industrije Unije.

               (98)

               U pogledu pritiska na cijene koji je tijekom razmatranog razdoblja prevladavao na tržištu Unije, utvrđeno je da su se prosječne uvozne cijene iz Bjelarusa ubrzano smanjivale, posebno tijekom posljednje dvije godine razmatranog razdoblja. U RIP-u je razina cijena bjelaruskog uvoza već bila niža od prosječnih prodajnih cijena industrije Unije i prodajnih cijena uvoza iz trećih zemalja prisutnih na tržištu Unije.

               (99)

               Zbog pritiska na cijene uslijed povećanog obujma bjelaruskog uvoza, industrija Unije nije mogla podmiriti svoje troškove.

               (100)

               Na temelju prethodno navedenog, zaključuje se da je nagli rast dampinškog uvoza iz Bjelarusa po cijenama koje su stalno snižavale cijene industrije Unije prouzročio materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.

         6.3.   Učinak ostalih čimbenika

   6.3.1.   Izvozni rezultati industrije Unije

               (101)

               Prema podacima proizvođača iz Unije u uzorku, obujam izvoza nepovezanim kupcima u trećim zemljama povećao se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se može zaključiti da taj dio prodajne aktivnosti industrije Unije nije mogao biti uzrok utvrđene materijalne štete.

         6.3.2.   Prodaja povezanim stranama

               (102)

               Prodaja industrije Unije povezanim stranama povećala se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja na razinama cijena koje su stalno bile iznad razina cijena prodaje nepovezanim stranama. Iako je riječ o transfernim cijenama, može se zaključiti da taj dio prodajne aktivnosti industrije Unije nije mogao biti uzrok utvrđene materijalne štete. Suprotno tome, povećanje te prodaje i činjenica da su te cijene više od cijena naplaćenih nepovezanim kupcima ukazuju na to da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije mogla biti i veća da nije bilo prodaje povezanim stranama.

               (103)

               Potrebno je naglasiti i da su marže obaranja i snižavanja cijena utvrđene usporedbom bjelaruskih uvoznih cijena s prodajnim cijenama proizvođača iz Unije naplaćenim nepovezanim kupcima. Stoga prodaja povezanim društvima nije utjecala na određivanje sniženja i obaranja cijena.

         6.3.3.   Uvoz iz trećih zemalja

               Zemlja

               2012.

               2013.

               2014.

               RIP

               Norveška

               Obujam (u tonama)

               195 370

               184 643

               201 617

               215 218

                  Indeks (2012. = 100)

                  100

                  95

                  103

                  110

               Tržišni udjel (%)

               2,1

               2,1

               2,1

               2,2

               Prosječna cijena (EUR/tona)

               551

               496

               483

               431

               Bosna i Hercegovina

               Obujam (u tonama)

               47 702

               79 207

               105 910

               116 927

                  Indeks (2012. = 100)

                  100

                  166

                  222

                  245

               Tržišni udjel (%)

               0,5

               0,9

               1,1

               1,2

               Prosječna cijena (EUR/tona)

               566

               479

               455

               415

               Turska

               Obujam (u tonama)

               101 900

               147 164

               207 427

               113 012

                  Indeks (2012. = 100)

                  100

                  144

                  204

                  111

               Tržišni udjel (%)

               1,1

               1,7

               2,2

               1,2

               Prosječna cijena (EUR/tona)

               536

               486

               465

               433

               Ukrajina

               Obujam (u tonama)

               79 342

               20 656

               32 025

               112 953

                  Indeks (2012. = 100)

                  100

                  26

                  40

                  142

               Tržišni udjel (%)

               0,8

               0,2

               0,3

               1,2

               Prosječna cijena

               517

               510

               452

               394

               Ostatak svijeta

               Obujam (u tonama)

               245 225

               271 092

               354 150

               407 837

                  Indeks (2012. = 100)

                  100

                  111

                  144

                  166

               Tržišni udjel (%)

               2,6

               3,1

               3,7

               4,2

               Prosječna cijena (EUR/tona)

               697

               645

               573

               502

               (104)

               U razmatranom razdoblju, pojedinačni tržišni udjeli trećih zemalja tek su se neznatno povećali, uz iznimku Ukrajine u kojoj je došlo do znatnog porasta tržišnog udjela u relativnom smislu, ali čiji je tržišni udjel zanemariv u apsolutnim vrijednostima. Potrebno je naglasiti i da su tijekom razmatranog razdoblja cijene uvoza iz trećih zemalja bile u prosjeku uvijek više od cijena industrije Unije. Bjelarus je jedina zemlja izvoznica čije su prosječne cijene bile niže od cijena industrije Unije u RIP-u, i to iste godine u kojoj se obujam uvoza iz Bjelarusa najbrže povećao. Stoga je zaključeno da je jasno da je, iako je uvoz iz trećih zemalja mogao donekle utjecati na stanje industrije Unije, uvoz iz Bjelarusa glavni uzrok štete.

         6.3.4.   Kretanje troškova

               (105)

               Glavni čimbenik troška u proizvodnji predmetnog proizvoda jesu željezni i čelični otpad. Tijekom razmatranog razdoblja, došlo je do smanjenja cijene te sirovine na globalnoj razini. Proizvođači iz Unije koji proizvode poluge od otpada suočili su se sa smanjenjem troška sirovine od 23 do 32 %, dok se proizvođači iz Unije koji upotrebljavaju poluge kao sirovinu suočili sa smanjenjem od 24 %. Prema podacima proizvođača iz Unije u uzorku, ukupni trošak proizvodnje predmetnog proizvoda tijekom razmatranog razdoblja smanjio se za 20 %, pri čemu je smanjenje cijena sirovine donekle poništeno uglavnom višim troškovima rada (oko 10 % u prosjeku). Stoga se može zaključiti da kretanje troškova nije moglo biti uzrok utvrđene materijalne štete. S druge strane, zbog pada cijena, uglavnom zbog dampinškog uvoza iz Bjelarusa, industrija Unije nije mogla imati koristi od smanjenja troškova pa se te uštede ne odražavaju u financijskim pokazateljima.

         6.3.5.   Učinak takozvanog sustava prijevare u vezi s PDV-om

               (106)

               Bjelaruski proizvođač izvoznik tvrdio je da je takozvani sustav prijevare u vezi s PDV-om bio jedan od važnih čimbenika koji je utjecao na rezultat industrije Unije u razmatranom razdoblju. Sustav je imao učinak uglavnom na poljskom tržištu. U toj je zemlji u 2012. organizirano Europsko nogometno prvenstvo i u tom je razdoblju sektor graditeljstva bio u procvatu zbog čega je potražnja za šipkama za armiranje bila vrlo velika. Na tržištu su se navodno pojavili neki beskrupulozni trgovci koji su iskoristili tu priliku i uspostavili praksu kružnih prijevara s PDV-om. U Poljskoj su osnovana fiktivna društva koja su kupovala šipke za armiranje iz druge države članice i preprodavala ih u Poljskoj uz obračunavanje lokalne stope PDV-a na računu. Međutim, ta fiktivna društva nikad nisu odgovarala za prikupljeni PDV-u. Poljski proizvođači navodno su zbog niskih cijena na poljskom tržištu koje su posljedica prijevara tih društava izgubili tržišni udjel i pretrpjeli financijske gubitke.

               (107)

               Doista, potvrđeno je da je prethodno opisana prijevara s PDV-om imala velik utjecaj na poljsko tržište šipki za armiranje. Brojni redovni proizvođači čelika suočili su se s lošijim ekonomskim rezultatima zbog poremećaja na tržištu. Neka su društva početkom siječnja 2013. čak obustavila proizvodnju šipki za armiranje na nekoliko tjedana zbog tih nezakonitih aktivnosti. Međutim, potrebno je naglasiti da ne postoji preklapanje između sustava prijevare u vezi s PDV-om i dampinškog uvoza iz Bjelarusa u vremenskom smislu i smislu učinka. Sustav prijevare prekinut je kad je poljska vlada počela primjenjivati mehanizme obrnutog oporezivanja u pogledu PDV-a od 1. listopada 2013. Učinak toga vidljiv je u naglom padu prodaje industrije Unije i obujma proizvodnje u 2013. Međutim, stanje se vratilo u normalne okvire u 2014., ali je u međuvremenu povećani priljev dampinškog uvoza počeo negativno utjecati na razinu cijena, tržišni udjel i financijske rezultate industrije Unije. Stoga je učinak prijevare u vezi s PDV-om na ekonomsko stanje poljskih proizvođača ograničen na godine u kojima je obujam uvoza iz Bjelarusa na tržište Unije bio relativno malen, a njegove cijene visoke. Nakon zaustavljanja prijevara, nije došlo do učinka prelijevanja na poljskom tržištu šipki za armiranje. Ti su zaključci ustvari potvrđeni dodatnim podneskom (i popratnim dokazima) koji je dostavio bjelaruski proizvođač izvoznik o stanju poljskog tržišta tijekom i nakon razdoblja u kojem je postojao sustav prijevare u vezi s PDV-om. Zbog toga je jasno da se taj slučaj može odvojiti od učinaka dampinškog uvoza i da ne utječe na uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Bjelarusa i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

               (108)

               Bjelaruski proizvođač izvoznik tvrdio je i da su zbog prethodno opisanog sustava prijevare u vezi s PDV-om neki proizvođači iz Latvije i Slovačke otišli u stečaj. Stoga društvo navodi da su negativna kretanja proizvodnje i obujma prodaje industrije Unije posljedica nestanka određenih društava s tržišta, što nije povezano s izvoznim aktivnostima bjelaruskog proizvođača izvoznika.

               (109)

               U pogledu te tvrdnje potrebno je naglasiti da u procjeni makropokazatelja u uvodnim izjavama od 75. do 82. nisu obuhvaćena društva koja nisu postojala u RIP-u. Za društva koja nisu primila upitnike, informacije bitne za makro-pokazatelje procijenjene su na temelju stvarno proizvedene količine tijekom RIP-a. Stoga se nestanak predmetnih društava s tržišta ne odražava u pokazateljima koji upućuju na negativno kretanje obujma proizvodnje i prodaje industrije Unije. Potrebno je naglasiti da bi, u slučaju da su ona uzeta u obzir, ukupna slika štete bila još lošija.

               (110)

               Konačno, predmetni bjelaruski proizvođač izvoznik tvrdi da obujam i cijene uvoza iz te zemlje u 2014. i u RIP-u nisu reprezentativni za „uobičajenu” prodajnu strategiju društva. Društvo tvrdi da je njegova povećana izvozna aktivnost u Uniji u tim godinama posljedica razlike između potražnje i ponude predmetnog proizvoda na tržištima Poljske i baltičkih država koja je posljedica poremećaja uzrokovanog prijevarama u vezi s PDV-om. Društvo tvrdi da bi Komisija trebala ispitati obujam i razine cijena uvoza iz Bjelarusa u razdoblju nakon RIP-a. Društvo tvrdi da je Komisija u nedavnom postupku u pogledu uvoza elektročelika s orijentiranim kristalima (engl. grain oriented electrical steel, GOES) utvrdila da je takvo ispitivanje podataka nakon RIP-a utemeljeno.

               (111)

               U pogledu prethodno navedenog, prvo se primjećuje da nalazima ispitnog postupka nije potvrđeno postojanje razlike između potražnje i ponude predmetnog proizvoda. Sustav prijevare u vezi s PDV-om doista je negativno utjecao na rezultate poljskih proizvođača u 2013., ali je njegov učinak povezan s niskom razinom cijena predmetnog proizvoda koji su prodavali trgovci koji su sudjelovali u prijevari, a ne s manjkom ponude. Nakon listopada 2013., taj je negativni učinak otklonjen kako je navedeno u uvodnoj izjavi 107. Proizvođači iz Unije koji se nalaze u Poljskoj mogli su potom slobodno iskoristiti svoje raspoložive proizvodne kapacitete (više od 40 %) za isporuke kupcima u Poljskoj i baltičkim državama. Nemogućnost povećanja prodaje i tržišnog udjela u 2014. i RIP-u posljedica je tržišnog natjecanja s brzo rastućim dampinškim uvozom iz Bjelarusa. Kao drugo, napominje se da je zahtjev za ispitivanje podataka nakon RIP-a zaprimljen u vrlo kasnoj fazi postupka. Komisija će prikupiti podatke nakon RIP-a i razmotriti je li preispitivanje razvojnih kretanja nakon RIP-a primjereno u ovom slučaju u konačnoj fazi ispitnog postupka ili nije. Međutim, već je u ovoj fazi potrebno napomenuti da se okolnosti ovog postupka ne mogu smatrati sličnima okolnostima ispitnog postupka u pogledu GOES-a na koji se upućuje.

         6.4.   Zaključak o uzročnosti

               (112)

               Dokazano je da je tijekom razmatranog razdoblja došlo do znatnog povećanja obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza podrijetlom iz Bjelarusa. Osim toga, utvrđeno je da su se tim uvozom snižavale cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije tijekom RIP-a.

               (113)

               Povećanje obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza iz Bjelarusa dogodilo se istodobno kada i pogoršanje financijskog stanja industrije Unije koje je bilo posebno vidljivo od 2014. Stoga, unatoč oporavku potrošnje, industrija Unije nije mogla povećati svoju prodaju i cijene te su kao posljedica toga financijski pokazatelji, kao što je profitabilnost, ostali negativni.

               (114)

               Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli prouzročiti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici nisu takvi da utječu na uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Bjelarusa i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

               (115)

               Na temelju prethodne analize, u kojoj su razlikovani i razdvojeni učinci svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je dampinškim uvozom iz Bjelarusa prouzročena materijalna šteta industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.

         7.   INTERES UNIJE

   7.1.   Opće napomene

               (116)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je postoje li, unatoč privremenom nalazu o štetnom dampingu, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da u ovom konkretnom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Pri analizi interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

         7.2.   Interes industrije Unije

               (117)

               Industriju Unije čini više od 65 proizvođača koji se nalaze u različitim državama članicama Unije i koji su tijekom RIP-a za potrebe proizvodnje istovjetnog proizvoda izravno zapošljavali više od 4 600 osoba.

               (118)

               Utvrđeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz Bjelarusa. Podsjeća se da industrija Unija nije mogla u potpunosti iskoristiti rastuću potrošnju te da je financijsko stanje industrije Unije i dalje bilo ranjivo.

               (119)

               Očekuje se da će se uvođenjem antidampinških pristojbi vratiti pošteni uvjeti trgovine na tržištu Unije i industriji Unije omogućiti da svoje cijene istovjetnog proizvoda uskladi s troškovima proizvodnje.

               (120)

               Može se očekivati i da će se uvođenjem mjera industriji Unije omogućiti da vrati barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz pozitivan utjecaj na njezinu profitabilnost i opće financijsko stanje. Uvođenjem mjera industriji bi se omogućilo da zadrži i dodatno pojača svoje napore u pogledu troškovne učinkovitosti.

               (121)

               Ako se mjere ne uvedu, mogla bi se očekivati daljnja smanjenja tržišnog udjela te bi se pogoršala profitabilnost industrije Unije.

               (122)

               Stoga se privremeno zaključuje da bi uvođenje antidampinških mjera na uvoz podrijetlom iz Bjelarusa bilo u interesu industrije Unije.

         7.3.   Interes korisnika i uvoznika

               (123)

               Suradnja s korisnicima predmetnog proizvoda bila je na niskoj razini. Od osmero poznatih korisnika koje se kontaktiralo nakon pokretanja ispitnog postupka, samo je jedno društvo bilo zainteresirano za suradnju. Međutim, ni to društvo nije dostavilo odgovore na upitnik za korisnike koji je poslala Komisija.

               (124)

               U pogledu uvoznika, šest je društava odgovorilo na upitnik za uzorkovanje uključen u Obavijest o pokretanju postupka. Tri društva, koja čine 81 % obujma uvoza predmetnog proizvoda koji su ispitanici prijavili, potom su odabrana za uzorak.

               (125)

               Samo su dva od triju uvoznika u uzorku odgovorila na upitnike koje je poslala Komisija. Jedan je uvoznik naveo da predmetno društvo nije samo uvoznik predmetnog proizvoda nego i korisnik te da bi ga se u postupku trebalo tako tretirati.

               (126)

               Uvoznik je tijekom RIP-a počeo nabavljati predmetni proizvod, pri čemu je 78 % nabave činio uvoz iz Bjelarusa uz malu profitnu maržu. To ukazuje na to da je taj uvoznik iskoristio priliku zahvaljujući niskim uvoznim cijenama iz Bjelarusa i stvorio novu bazu kupaca. Stoga se aktivnosti tog uvoznika ne mogu smatrati reakcijom na uspostavljene tržišne tokove. I stoga će uvoznik potražiti druge trgovinske prilike nakon promjene stanja na tržištu zbog uvođenja mjera.

               (127)

               Korisnik je ostvario gubitak od prodaje gotovih proizvoda koji sadržavaju šipke za armiranje na kraju proizvodnog lanca. Približno polovica šipki nabavljena je od industrije Unije, trećina iz Bjelarusa, a ostatak iz trećih zemalja kao što su Kina i Turska. Stoga taj korisnik nabavlja šipke na mjestima koja mu odgovaraju u pogledu cijene, dostupnosti i kvalitete. Planiranim mjerama može se utjecati na udjel nabave iz Bjelarusa i donekle ograničiti ili promijeniti odabir nabavljenih šipki za armiranje, ali se ne čini da će to bitno utjecati na tog korisnika. Čini se da je uzrok gubitaka strukturan i da nije povezan s nabavom sirovina iz Bjelarusa.

               (128)

               Oba su društva, unatoč različitim ulogama u postupku, istaknula iste razloge protiv uvođenja mjera: a) nedostatan kapacitet proizvođača iz Unije za zadovoljavanje potražnje na tržištu Unije, b) nedostatan asortiman proizvoda koje proizvode proizvođači iz Unije, c) teškoće pri promjeni dobavljača jer različite države članice navodno zahtijevaju različite certifikate o homologaciji za predmetni proizvod.

               (129)

               Za prvu tvrdnju nema dokaza u privremenim nalazima. Iskorištenost kapaciteta industrije Unije na razini je od 67 %, što omogućuje više slobodnog kapaciteta nego što iznosi ukupan uvoz u Uniju iz Bjelarusa.

               (130)

               Druga tvrdnja nije bila potkrijepljena. S druge strane, iz odgovora na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku jasno je vidljivo da oni proizvode i prodaju cjelokupni asortiman vrsta proizvoda.

               (131)

               U pogledu treće tvrdnje, potrebno je naglasiti da proizvođači iz Unije već opskrbljuju razne države članice bez bilo kakvih očitih teškoća.

               (132)

               Jedan je drugi uvoznik koji surađuje, a koji nije u uzorku, u zasebnom podnesku iznio pitanje kartela koji navodno postoji među proizvođačima iz Unije. Međutim, društvo nije dostavilo dokaze kojima bi potvrdilo tu tvrdnju. Pitanje navodnog sporazuma o kartelu naknadno je iznio i bjelaruski proizvođač izvoznik. Komisija procjenjuje informacije koje je dostavio bjelaruski proizvođač izvoznik. Međutim, s obzirom na to da se to čini u vrlo kasnoj fazi postupka, to se pitanje u ovoj fazi ne može razmatrati i razriješiti. U svakom slučaju, napominje se da se čini da se podaci koje je dostavilo društvo odnose na optužbe koje potencijalno uključuju samo jedno društvo koje je obuhvaćeno uzorkom proizvođača iz Unije. Nadalje, dotični postupak provjere koji je pokrenulo talijansko nadležno tijelo još nije zaključen. (9) Komisija će detaljnije ispitati tu tvrdnju u konačnoj fazi ispitnog postupka.

               (133)

               Konačno, jedan drugi korisnik, koji se nije javio Komisiji u ranoj fazi postupka, podnio je odgovor na upitnik za korisnike na kraju privremene faze ispitnog postupka. Taj je odgovor podnesen vrlo kasno u postupku za privremenu fazu ispitnog postupka i stoga nije mogao biti analiziran i obrađen u toj fazi. Komisija će detaljnije ispitati i analizirati taj odgovor na upitnik u konačnoj fazi ispitnog postupka.

               (134)

               Uzimajući u obzir prethodno navedeno, Komisija u ovom trenutku smatra da su ukupan učinak na korisnike i uvoznike i mogući ograničavajući učinci na tržišno natjecanje ograničeni.

         7.4.   Zaključak o interesu Unije

               (135)

               S obzirom na prethodno navedeno, privremeno se zaključuje, na temelju podataka o interesu Unije, da općenito ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na uvoz predmetnog proizvoda iz Bjelarusa.

               (136)

               Svi su negativni učinci na nepovezane korisnike i uvoznike ublaženi s obzirom na raspoloživost drugih izvora opskrbe.

               (137)

               Štoviše, ako se uzme u obzir ukupan utjecaj antidampinških mjera na tržište Unije, čini se da pozitivni učinci, posebno na industriju Unije, nadmašuju moguće negativne utjecaje na ostale interesne skupine.

         8.   PRIJEDLOG PRIVREMENIH ANTIDAMPINŠKIH MJERA

               (138)

               S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koja je industriji Unije prouzročena dampinškim uvozom.

         8.1.   Razina uklanjanja štete

               (139)

               Za potrebe utvrđivanja razine tih mjera, u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.

               (140)

               Pri izračunu iznosa pristojbe koji je potreban za uklanjanje učinaka štetnog dampinga smatralo se da bi se svim mjerama industriji Unije trebalo omogućiti da podmiri svoje troškove proizvodnje i ostvari dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji kakvu bi razumno mogla postići industrija te vrste u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u uvjetima bez dampinškog uvoza.

               (141)

               Kako bi odredila ciljnu dobit, Komisija je uzela u obzir dobit ostvarenu od nepovezane prodaje koja se upotrebljava za potrebe određivanja razine uklanjanja štete.

               (142)

               U cijelom razmatranom razdoblju industrija Unije ostvarila je dobit samo u 2012., ali je na minimalnu dobit od 1,3 % u toj godini utjecao sustav prijevare u vezi s PDV-om i posljedično pad cijena kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 83. i uvodnim izjavama 106. do 111. Stoga se dobit ostvarena u 2012. ne može smatrati razumnom ciljnom dobiti kojom bi se omogućio financijski oporavak i potaknula ulaganja.

               (143)

               Ciljna dobit koju je predložio podnositelj zahtjeva iznosila je oko 9,9 % i temeljila se na ciljnoj dobiti upotrijebljenoj u nedavnom antidampinškom predmetu protiv uvoza blisko povezanih proizvoda od čelika, tj. žičanih šipki. Međutim, Komisija smatra da je primjerenije upotrijebiti ciljnu dobit koja se temelji na nalazima novijeg slučaja u pogledu šipki visoke otpornosti na zamor za armiranje betona, tj. 4,8 %. Uočeno je da je ta profitna marža, za razliku od one koju je predložio podnositelj zahtjeva, ostvarena u 2012., odnosno u razmatranom razdoblju u tom predmetu. Nadalje, ta su dva proizvoda vrlo slična te ih djelomično proizvode ista društva uz uporabu istih proizvodnih linija.

               (144)

               Na temelju toga, razina uklanjanja štete izračunata je kao usporedba ponderirane prosječne cijene dampinškog uvoza, kako je utvrđena za izračune sniženja cijene u prethodnoj uvodnoj izjavi 68., i neštetne cijene industrije Unije za istovjetni proizvod.

               (145)

               Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne cijene CIF.

         8.2.   Privremene mjere

               (146)

               S obzirom na prethodno navedeno i u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, privremene antidampinške pristojbe na uvoz čeličnih šipki za armiranje podrijetlom iz Bjelarusa potrebno je uvesti na razini dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe.

               (147)

               Na temelju prethodno navedenog, stope privremene antidampinške pristojbe utvrđene su na osnovi usporedbe marži štete i dampinških marži. Stoga predložene antidampinške pristojbe iznose kako slijedi:

                           Društvo

                           Marža štete
                           (%)

                           Dampinška marža
                           (%)

                           Stopa privremene antidampinške pristojbe
                           (%)

                           BMZ

                           12,5

                           58,4

                           12,5

                           Sva ostala društva

                           12,5

                           58,4

                           12,5

               (148)

               Sve zahtjeve kojima se traži primjena tih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) potrebno je bez odgode uputiti Komisiji (10) sa svim odgovarajućim podacima, a posebno o promjenama djelatnosti društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se u skladu s time izmijeniti tako što će se ažurirati popis društava koja imaju koristi od pojedinačnih stopa pristojbi.

               (149)

               Kako bi se jamčila pravilna primjena antidampinške pristojbe, razinu preostale pristojbe potrebno je primjenjivati tako da se ona ne primjenjuje samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a nisu izvozili u Uniju.

         9.   ZAVRŠNA ODREDBA

               (150)

               U interesu dobrog upravljanja, Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili zatraže saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

               (151)

               Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz određenih šipki za armiranje betona od željeza ili nelegiranog čelika, samo kovanih i dalje neobrađenih, toplo valjanih, toplo vučenih ili toplo istiskivanih, ali uključujući one usukane nakon valjanja te one koje imaju udubljenja, rebra, žljebove ili druge deformacije nastale tijekom postupka valjanja. Iz toga su isključene željezne ili čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armiranje betona. Proizvod je podrijetlom iz Bjelarusa i trenutačno je razvrstan u oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 i ex 7214 99 95 (oznake TARIC: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214997110, 7214997910, 7214999510).
   2.   Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvodi društvo navedeno u nastavku jesu sljedeće:

               Društvo

               Stopa privremene antidampinške pristojbe (%)

               Dodatna oznaka TARIC

               BMZ – Otvoreno dioničko društvo „Byelorussian Steel Works” – društvo za upravljanje holding društvom „Byelorussian Metallurgical Company”

               12,5

               C197

               Sva ostala društva

               12,5

               C999

         3.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodan promet u Uniji podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
   4.   Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.
   Članak 2.
   1.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe, zainteresirane strane mogu:

               (a)

               zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba;

               (b)

               dostaviti pisano očitovanje Komisiji; i

               (c)

               zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

         2.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe, strane iz članka 21. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/1036 mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2016.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.).

      (3)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka povezanog s uvozom određenih šipki za armiranje betona podrijetlom iz Republike Bjelarus (SL C 114, 31.3.2016., str. 3.).

      (4)  „Ispitni postupak u skladu sa stavkom 1. ne pokreće se osim ako se utvrdi, na temelju ispitivanja stupnja potpore ili protivljenja zahtjevu proizvođača istovjetnog proizvoda u Uniji, da je industrija Unije podnijela zahtjev ili da je zahtjev podnesen u njezino ime. Smatra se da je zahtjev podnijela industrija Unije ili da je zahtjev podnesen u njezino ime ako ga podupiru oni proizvođači iz Unije čija ukupna proizvodnja čini više od 50 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda koji proizvodi dio industrije Unije koji podupire zahtjev ili mu se protivi. Međutim, ispitni se postupak ne pokreće ako na proizvođače iz Unije koji podržavaju zahtjev otpada manje od 25 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda koji proizvodi industrija Unije.”

      (5)  Presuda Suda (Veliko vijeće) od 8. rujna 2015., predmet C-511/13 P, Philips Lighting Poland S.A., Philips Lighting BV protiv Vijeća Europske unije, Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd, GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt. (GE Hungary Zrt.), Osram GmbH, Europska komisija.

      (6)  Na snazi su antidampinške pristojbe za Bjelarus (115 %), Kinu (133 %), Indoneziju (60,4 %), Latviju (17 %), Meksiko (20 do 67 %), Moldaviju (232 %), Poljsku (47 do 52 %) Tursku (3,64 %) i Ukrajinu (42 %). Više pojedinosti potražite u sljedećim ispitnim postupcima:

      „Čelične šipke za armiranje betona iz Bjelarusa, Kine, Indonezije, Latvije, Moldavije, Poljske i Ukrajine. Ispitni postupci Nos. 731-TA-873-875, 878-880 i 882 (druga revizija). Publikacija 4409, srpanj 2013. Komisija za međunarodnu trgovinu SAD-a” i „Čelične šipke za armiranje betona iz Meksika i Turke. Ispitni postupci Nos. 701-TA-502 i 731-TA-1227 (završna verzija). Publikacija 4496. Listopad 2014. Komisija za međunarodnu trgovinu SAD-a.”

      (7)  Vidjeti i točku 67. presude u predmetu C-687/13, zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio sud Finanzgericht München, Njemačka – Fliesen-Zentrum Deutschland GmbH protiv Hauptzollamt Regensburg Fliesen-Zentrum, presuda Suda (treće vijeće) od 10. rujna 2015.

      (8)  Na osnovi dostupnih informacija, čini se da je za travanj 2015. cijena sirovine koju uvozi bjelaruski proizvođač izvoznik bila otprilike 9 % veća od cijene u SAD-u.

      (9)  Provvedimento n. 25674 del 21/10/2015;
   Provvedimento n. 26085 del 21/06/2016;
   Provvedimento n. 2671 del 14/09/2016.

      (10)  Europska komisija, Glavna uprava za trgovinu, Glavna uprava H, CHAR 04/039, 1049 Bruxelles, Belgija.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/722 оd 5. svibnja 2015. o odobrenju taurina kao dodatka hrani za Canidae, Felidae, Mustelidae i ribe mesojede (Tekst značajan za EGP)

text:
               6.5.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 115/18

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/722
   оd 5. svibnja 2015.
   o odobrenju taurina kao dodatka hrani za Canidae, Felidae, Mustelidae i ribe mesojede
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđa se odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje tog odobrenja. Člankom 10. te Uredbe predviđa se ponovna ocjena dodataka odobrenih u skladu s Direktivom Vijeća 70/524/EEZ (2).

               (2)

               U skladu s Direktivom 70/524/EEZ taurin je odobren bez vremenskog ograničenja kao dodatak hrani za sve životinjske vrste. Ta je tvar nakon toga unesena u registar dodataka hrani za životinje kao postojeći proizvod u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

               (3)

               U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 u vezi s njezinim člankom 7. podnesen je zahtjev za ponovnu procjenu taurina i pripravaka taurina kao dodatka hrani za sve životinjske vrste te, u skladu s člankom 7. te Uredbe, za novu uporabu u vodi za piće. Podnositelj zahtjeva zatražio je da se taj dodatak razvrsta u kategoriju dodataka „nutritivni dodaci”. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

               (4)

               Europska agencija za sigurnost hrane (dalje u tekstu: „Agencija”) u svojem je mišljenju od 22. svibnja 2012. (3) zaključila da se sintetički taurin može smatrati učinkovitim za uporabu u prehrani za mačke, pse i ribe mesojede. Dosadašnjom se upotrebom prehrane koja sadržava do 20 % hrane za životinje životinjskog podrijetla došlo do zaključka da sve životinjske vrste toleriraju do 0,2 % taurina u potpunoj krmnoj smjesi. Agencija preporučuje da se upotreba taurina kod peradi, svinja i preživača više ne bi trebala odobravati. Agencija je zaključila da taurin u predloženim uvjetima uporabe u hrani za životinje i vodi za piće nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš.

               (5)

               Agencija je zaključila i da neće doći do sigurnosnih rizika za potrošače. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodataka hrani za životinje i vodi koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

               (6)

               Zaključci u pogledu mačaka i pasa mogu se primijeniti i na vrste iste porodice, odnosno Felidae i Canidae, budući da je riječ o fiziološki povezanim vrstama u smislu gastrointestinalne funkcije.

               (7)

                  Mustelidae pripadaju redu Carnivora, isto kao Felidae i Canidae. Mustelidae su mesojedne vrste, a mnoge su od njih isključivo mesojedne. Njihova prehrana mora sadržavati taurin i njegove prekursore metionin ili cistein kako bi održale normalnu koncentraciju taurina u tijelu. Tradicionalni su izvori taurina mišićna tkiva, mozak ili utroba. Budući da se toplinskom obradom i upotrebom alternativnih izvora proteina (s niskim udjelom navedene aminokiseline) smanjuje dostupnost taurina i njegovih prekursora u hrani za životinje, dosadašnjom se upotrebom prehrane koja sadržava taurin kao dodatak hrani za životinje osigurava zadovoljavanje potreba za taurinom vrsta iz porodice Mustelidae.

               (8)

               Ocjenom taurina utvrdilo se da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim treba odobriti uporabu te tvari kako je navedena u Prilogu ovoj Uredbi.

               (9)

               Budući da ne postoje sigurnosni razlozi zbog kojih bi izmjene uvjeta izdavanja odobrenja bilo potrebno odmah primjenjivati, primjereno je zainteresiranim stranama omogućiti prijelazno razdoblje kako bi se pripremile za ispunjivanje novih zahtjeva koji proizlaze iz odobrenja.

               (10)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Tvar navedena u Prilogu, koja pripada kategoriji dodataka „nutritivni dodaci” i funkcionalnoj skupini „vitamini, provitamini i kemijski točno definirane tvari sličnog učinka”, odobrava se kao dodatak hrani za životinje pod uvjetima utvrđenima u tom Prilogu.
   Članak 2.
   1.   Tvar navedena u Prilogu i premiksi koji tu tvar sadržavaju, a koji su proizvedeni i označeni prije 26. studenoga 2015. u skladu s pravilima primjenjivima prije 26. svibnja 2015., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe.
   2.   Krmne smjese i krmiva koji sadržavaju tvar kako je navedena u Prilogu, a koji su proizvedeni i označeni prije 26. studenoga 2015. u skladu s pravilima primjenjivima prije 26. svibnja 2015., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe ako su namijenjeni ribama mesojedima.
   3.   Krmne smjese i krmiva koji sadržavaju tvar kako je navedena u Prilogu, a koji su proizvedeni i označeni prije 26. svibnja 2017. u skladu s pravilima primjenjivima prije 26. svibnja 2015., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe ako su namijenjeni vrstama iz porodica Canidae, Felidae i Mustelidae.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 5. svibnja 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

      (2)  Direktiva Vijeća 70/524/EEZ od 23. studenoga 1970. o dodacima hrani za životinje (SL L 270, 14.12.1970., str. 1.).

      (3)  EFSA Journal (2012.);10(6):2736.

      PRILOG

                  Identifikacijski broj dodatka

                  Naziv nositelja odobrenja

                  Dodatak

                  Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

                  Vrsta ili kategorija životinje

                  Najviša dob

                  Najmanja dopuštena količina

                  Najveća dopuštena količina

                  Ostale odredbe

                  Datum isteka valjanosti odobrenja

                  mg aktivne tvari po kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % ili mg aktivne tvari po l vode

                     Kategorija nutritivnih dodataka. Funkcionalna skupina: vitamini, provitamini i kemijski točno definirane tvari sličnog učinka.

                  3a370

                  —

                  Taurin

                     Sastav dodatka hrani

                  Taurin

                     Aktivna tvar

                  Taurin
                  Kemijski naziv prema IUPAC-u: 2-amino-etansulfonska kiselina
                  C2H7NO3S
                  CAS broj: 107-35-7
                  Taurin u krutom obliku proizveden kemijskom sintezom: min. 98 %.

                     Metoda analize
                      (1)

                  Za određivanje taurina u dodatku hrani za životinje: kromatografija izmjene iona s postkolonskom ninhidrinom derivatizacijom (Europska farmakopejska metoda za određivanje aminokiselina (Ph. Eur. 6.6, 2.2.56, metoda 1)).
                  Za određivanje taurina u premiksima i hrani za životinje: kromatografija izmjene iona s postkolonskom ninhidrinom derivatizacijom i fotometrijskim otkrivanjem, na temelju Uredbe Komisije (EZ) br. 152/2009 (Prilog III., F), ili tekućinska kromatografija visoke djelotvornosti s reverznom fazom (RP-HPLC) s fluorescencijskim detektorom (AOAC 999.12).
                  Za određivanje taurina u vodi: tekućinska kromatografija s UV ili fluorescencijskim detektorom (AOAC 997.05).

                     Canidae, Felidae, Mustelidae i ribe mesojedi

                  —

                  —

                  —

                              1.

                              Taurin se može staviti na tržište i upotrebljavati kao dodatak koji sadržava pripravak.

                              2.

                              U uputama za uporabu dodatka i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnosti.

                              3.

                              Preporučene razine najveće količine taurina u mg/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %:

                                          —

                                             Felidae: 2 500

                                          —

                                          ribe mesojedi: 25 000

                                          —

                                             Canidae i Mustelidae: 2 000 .

                              4.

                              Radi sigurnosti: pri rukovanju treba upotrebljavati zaštitu za dišne organe, naočale i rukavice.

                              5.

                              Dodatak se može upotrebljavati u vodi za piće.

                  26. svibnja 2025.

         (1)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija Europske unije za dodatke hrani za životinje: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports