title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1243/2010 od 20. prosinca 2010. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine koje proizvodi društvo Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd.

text:
               11/Sv. 130

               HR

               Službeni list Europske unije

               247

         32010R1243

               L 338/22

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1243/2010
   od 20. prosinca 2010.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine koje proizvodi društvo Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd.
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Nakon antidampinškog ispitnog postupka koji se odnosi na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”) i Ukrajine („prvi ispitni postupak”), antidampinške mjere uvedene su Uredbom Vijeća (EZ) br. 452/2007 od 23. travnja 2007. (2) Ta Uredba stupila je na snagu 27. travnja 2007.

               (2)

               Podsjeća se da je stopa konačne antidampinške pristojbe uvedene na daske za glačanje koje proizvodi kineski proizvođač izvoznik Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. („Since Hardware”) iznosila 0 %, dok je za ostale kineske proizvođače izvoznike bila u rasponu od 18,1 % i 38,1 %. Nakon daljnje privremene revizije te stope pristojba povećane su najviše do 42,3 % Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 270/2010 od 29. ožujka 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 452/2007 (3).

         2.   Pokretanje ovog postupka

               (3)

               U obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije
                   (4) („obavijest o pokretanju postupka”) Komisija je najavila pokretanje antidampinškog ispitnog postupka prema članku 5. Osnovne uredbe koji se odnosi na uvoz u Uniju dasaka za glačanje podrijetlom iz NRK-a, ograničenog na društvo Since Hardware. U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je također najavila pokretanje revizije prema članku 2. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1515/2001 („revizija prema Uredbi (EZ) br. 1515/2001”) kako bi omogućila svaku potrebnu izmjenu Uredbe (EZ) br. 452/2007 s obzirom na izvješće Žalbenog tijela WTO-a pod nazivom „Meksiko — konačne antidampinške mjere na govedinu i rižu” (AB-2005-6) (5) („izvješće Žalbenog tijela WTO-a”).

               (4)

               Antidampinški ispitni postupak pokrenut je nakon pritužbe koju su 20. kolovoza 2009. uložila tri proizvođača iz Unije, Colombo New Scal S.p.A., Pirola S.p.A i Vale Mill (Rochdale) Ltd. („podnositelji pritužbe”), koji predstavljaju većinski udio u ukupnoj proizvodnji dasaka za glačanje u Uniji.

               (5)

               Podsjeća se da je novi antidampinški postupak na temelju članka 5. Osnovne uredbe pokrenut protiv trgovačkog društva Since Hardware umjesto privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe, u svjetlu izvješća Žalbenog tijela WTO-a. Tim se izvješćem u stavcima 305. i 306. propisuje da proizvođača izvoznika za kojeg je tijekom početnog ispitnog postupka utvrđeno da ne posluje po dampinškim cijenama treba isključiti iz opsega konačne mjere uvedene kao rezultat takvog ispitnog postupka te on ne može podlijegati upravnoj reviziji i reviziji u vezi s promijenjenim okolnostima.

               (6)

               Društvo Since Hardware tvrdilo je da Komisija ne može pokrenuti novi antidampinški ispitni postupak na temelju članku 5. Osnovne uredbe protiv jednog trgovačkog društva jer time krši opće načelo iz članka VI. GATT-a i Antidampinškog sporazuma WTO-a (WTO ADA) te da su u Osnovnoj uredbi ti antidampinški postupci provode protiv uvoza iz zemalja, a ne od pojedinačnih trgovačkih društava. Preciznije, društvo Since Hardware tvrdilo je da je Komisija prekršila članak 9. stavak 3. i članak 11. stavak 6. Osnovne uredbe kada je pokrenula antidampinški ispitni postupak na temelju članka 5. umjesto članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe. Društvo Since Hardware također je tvrdilo da u izostanku izravnog učinka pravila WTO-a u pravnom poretku Unije, Komisija nije mogla odlučiti da zanemari gornje odredbe Osnovne uredbe kako bi automatski uvela odluku WTO-a, a da Vijeće prethodno ne izmijeni Osnovnu uredbu.

               (7)

               U tom se pogledu potvrđuje da se antidampinški postupci obično pokreću protiv uvoza iz zemlje, a ne od pojedinačnih trgovačkih društava. No, ovaj slučaj predstavlja iznimku od gornjeg pravila s obzirom na sljedeće posebne okolnosti. U izvješću Žalbenog tijela WTO-a u stavcima od 216. do 218. navedeno je da članak 5.8. Antidampinškog sporazuma WTO-a zahtijeva da ispitno tijelo prekine ispitni postupak u pogledu svakog izvoznika za kojeg se utvrdi da nema maržu iznad granice de minimis u početnom ispitnom postupku i, u stavku 305., da se izvoznik posljedično mora isključiti iz konačnih antidampinških mjera i ne može podlijegati upravnoj reviziji i reviziji u vezi s promijenjenim okolnostima. Točno je da izostanak izravnog učinka pravila WTO-a znači da se zakonitost mjera koje usvoje institucije Unije („Institucije”) obično ne može preispitati u svjetlu sporazumâ WTO-a. No, to ne znači da u ovom slučaju institucije moraju zanemariti pravila WTO-a, a posebno izvješće Žalbenog tijela WTO-a. Uredba (EZ) br. 1515/2001 posebno je donesena kako bi omogućila institucijama da usklade mjere poduzete na temelju Osnovne uredbe s odlukama u izvješću koje usvoji Tijelo za rješavanje sporova kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Uredbe (EZ) br. 1515/2001 bez prethodne izmjene Osnovne uredbe. Dakle, Uredba (EZ) br. 1515/2001 omogućuje Institucijama da formalno isključe izvoznike za koje je u ranijem početnom ispitnom postupku utvrđeno da ne vrše damping iz opsega Uredbe koja je usvojena na kraju ispitnog postupka. Da bi se to postiglo, otvorena je revizija Uredbe (EZ) br. 452/2007 prema Uredbi (EZ) br. 1515/2001.

               (8)

               Nadalje, ni jedna odredba Osnovne uredbe ne isključuje otvaranje novog antidampinškog ispitnog postupka na temelju članka 5. Osnovne uredbe protiv jednog trgovačkog društva. Također, zakonodavstvo Unije mora, u mjeri u kojoj je to moguće, biti protumačeno tako da je u skladu s međunarodnim pravom, posebno kada je namjena odredba o kojima je riječ stupanje na snagu međunarodnog sporazuma koji je sklopila Unija. S obzirom na to da Antidampinški sporazum WTO-a s jedne strane omogućuje članovima WTO-a uvođenje pristojba sa svrhom ublaživanja učinaka štetnog dampinga, ali je s druge strane Žalbeno tijelo u izvješću Žalbenog tijela WTO-a protumačilo da taj sporazum ne dopušta revizije trgovačkih društava za koje je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da ne vrše damping, Osnovna uredba mora se tumačiti tako da omogući Uniji otvaranje ispitnog postupka na temelju članka 5. Osnovne uredbe u slučaju kao što je ovaj.

               (9)

               Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1241/2010 od 20. prosinca 2010. (6) društvo Since Hardware isključeno je iz područja primjene Uredbe (EZ) br. 452/2007.

               (10)

               Dakle, pokretanje antidampinškog ispitnog postupka na temelju članka 5. Osnovne uredbe protiv društva Since Hardware zakonito je u svjetlu posebnih okolnosti slučaja.

         3.   Dotične strane

               (11)

               Komisija je službeno obavijestila društvo Since Hardware, uvoznike i proizvođače iz Unije za koje se zna da se to na njih odnosi, predstavnike dotične zemlje i proizvođače u potencijalnim analognim zemljama o pokretanju postupka. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

               (12)

               Kako bi društvu Since Hardware omogućila da preda zahtjev za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva („MET”) ili individualnog tretmana („IT”), prema njegovoj želji, Komisija je proizvođaču izvozniku poslala obrazac zahtjeva Komisija je društvu Since Hardware poslala i upitnik. Proizvođač izvoznik predao je ispunjeni zahtjev za primjenu MET-a/IT-a i odgovorio na upitnik.

               (13)

               S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja doprinosa šteti u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Javilo se pet proizvođača iz Unije te su pružili tražene podatke za odabir uzorka unutar rokova određenih u obavijesti o pokretanju postupka.

               (14)

               Od pet gore navedenih proizvođača iz Unije samo su tri podnositelja pritužbe bili dio industrije Unije u prvom ispitnom postupku. S obzirom na posebnosti ovog slučaja, kako je određeno uvodnim izjavama od 57. do 60., odlučeno je da se upitnici pošalju samo onim trima proizvođačima iz Unije dok je od druga dva proizvođača iz Unije zatraženo da predaju dodatne komentare koji bi mogli pomoći Komisiji u utvrđivanju je li uvoz proizvoda koje proizvodi Since Hardware prouzročio štetu industriji Unije. Sva tri proizvođača iz Unije koji su podnositelji pritužbe predala su odgovore na upitnik. Druga dva proizvođača iz Unije nisu predala dodatne komentare na postupak.

               (15)

               Komisija je također poslala upitnike svim poznatim proizvođačima u potencijalnim analognim zemljama i svim uvoznicima za koje se zna da se to na njih odnosi i koji nisu povezani s društvom Since Hardware. U pogledu nepovezanih uvoznika u Uniju u početku su postojala dva trgovačka društva koja surađuju u ispitnom postupku. No, jedno od njih nije moglo nastaviti sa suradnjom. Drugi uvoznik bio je isto trgovačko društvo kao i jedan od proizvođača iz Unije koji nisu podnositelji pritužbe. Ono je predalo odgovor na upitnik za uvoznike. Dodatno, jedno trgovinsko udruženje također je sudjelovalo u ispitnom postupku i dostavilo komentare.

               (16)

               Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala neophodnima za potrebe ocjene MET-a i utvrđivanja dampinga, doprinosa nastaloj šteti i interesa Unije. Posjet radi provjere obavljen je u poslovnim prostorijama društva Since Hardware u Guangzhou u NRK-u i društva Vale Mill (Rochdale) Ltd. u UK-u.

               (17)

               Komisija je obavijestila zainteresirane strane da s obzirom na pravnu pozadinu povezanu s ovim ispitnim postupkom (vidjeti gornju uvodnu izjavu 3. i dalje), u ovom slučaju se smatra primjerenijim ne uvoditi privremene mjere, već nastaviti s ispitnim postupkom. Ni jedna strana nije uložila prigovor.

               (18)

               Zainteresirane strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe te im je pružena mogućnost komentiranja. Komentari koje su strane dostavile propisno su razmotreni te su nalazi, prema potrebi, promijenjeni na odgovarajući način.

         4.   Razdoblje ispitnog postupka

               (19)

               Ispitni postupak u vezi s dampingom i sniženjem cijene obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje obujma uvoza proizvoda društva Since Hardware važnog za procjenu doprinosa šteti obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”). Međutim, s obzirom na posebnosti ovog slučaja – odnosno da je prije samo otprilike godinu dana proveden drugi početni ispitni postupak u vezi s istim proizvodom i trećom zemljom i jer su pristojbe koje su posljedica tog ispitnog postupka i dalje na snazi – u analizu štete dodat će se uputa na razdoblje ispitnog postupka tog ranijeg ispitnog postupka („RIP prvog ispitnog postupka”).

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   1.   Dotični proizvod

               (20)

               Dotični proizvod odnosi se na daske za glačanje, samostojeće ili ne, sa ili bez generatora pare i/ili sustava za zagrijavanje i/ili ventilaciju, uključujući daske za rukave i njihove osnovne dijelove, tj. podnožje, navlaku i odjeljak za spremanje glačala podrijetlom iz NRK-a koje proizvodi društvo Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 i ex 8516 90 00.

               (21)

               Ispitni postupak pokazao je da postoje različite vrste dasaka za glačanje i njihovi osnovni dijelovi uglavnom ovise o izradi i veličini, materijalu od kojeg je izrađena i dodacima. No, sve različite vrste imaju iste fizičke značajke i namjene.

               (22)

               Proizvođač izvoznik tvrdio je da osnovni dijelovi dasaka za glačanje ne bi trebali biti obuhvaćeni ispitnim postupkom jer daske za glačanje i njihovi osnovni dijelovi (odnosno podnožja, navlake i odjeljci za spremanje glačala) ne čine jedan proizvod i zato ne mogu biti dio istog dotičnog proizvoda u jednom ispitnom postupku. Taj argument nije potvrđen ispitnim postupkom. Ovim ispitnim postupkom utvrđeno je da bi osnovni dijelovi dasaka za glačanje trebali biti obuhvaćeni s obzirom na to da podnožja, navlake i odjeljci za spremanje glačala određuju svojstva gotovog proizvoda i ne mogu imati drugu krajnju namjenu osim ugrađivanja u konačni proizvod (odnosno dasku za glačanje) i, kao takvi, nisu zaseban proizvod. To je u skladu s raznim ostalim ispitnim postupcima u kojima se gotovi proizvodi i ključni elementi smatraju jednim proizvodom. Posljedično, slično prvom ispitnom postupku, sve postojeće vrste dasaka za glačanje i njihovih osnovnih dijelova smatraju se jednim proizvodom za potrebe ovog ispitnog postupka.

         2.   Istovjetan proizvod

               (23)

               Nisu utvrđene razlike između dotičnog proizvoda i dasaka za glačanje i njihovih osnovnih dijelova koje proizvode podnositelji pritužbe i ostali proizvođači iz Unije koji surađuju te koji se prodaju na tržištu Unije, koja je konačno i poslužila kao analogna zemlja. Oba proizvoda imaju iste fizičke značajke i namjene te su međusobno zamjenljivi.

               (24)

               Slijedom toga, daske za glačanje i njihovi osnovi dijelovi koji se proizvode i prodaju u Uniji i dotični proizvod smatraju se istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   DAMPING

   1.   Tretman tržišnoga gospodarstva (MET)

               (25)

               Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz iz NRK-a, uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6. Osnovne uredbe za proizvođače za koje se ustanovilo da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe, tj. kada se pokaže da uvjeti tržišnoga gospodarstva prevladavaju u pogledu proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:

                           —

                           poslovne odluke i troškovi donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države, a troškovi glavnih ulaznih materijala značajno odražavaju tržišne vrijednosti,

                           —

                           trgovačka društva imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardima („MRS”), a koji se koriste za sve potrebe,

                           —

                           ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva,

                           —

                           zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost,

                           —

                           konverzije valuta obavljaju se po tržišnim stopama.

               (26)

               Društvo Since Hardware zatražilo je MET prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe i pozvano je da ispuni obrazac zahtjeva za MET.

               (27)

               Ispitnim je postupkom utvrđeno da društvo Since Hardware nije ispunilo kriterije MET-a navedene u članku 2. stavku 7. točki (c) prvoj alineji (kriterij 1.) Osnovne uredbe u pogledu troškova glavnih ulaznih materijala. Nadalje, ispitnim je postupkom utvrđeno da društvo Since Hardware nije ispunilo kriterije MET-a navedene u članku 2. stavku 7. točki (c) drugoj alineji (kriterij 2.) Osnovne uredbe. Dolje su navedeni važniji nalazi o MET-u.

               (28)

               U pogledu kriterija 1., odnosno da se poslovne odluke donose kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti, napominje se da je društvo Since Hardware tvrdilo da je započelo s kupnjom svoje osnovne sirovine (proizvoda od čelika) na kineskom tržištu, za razliku od razdoblja ispitnog postupka u prvom ispitnom postupku kada je Since Hardware uvozio te sirovine. Dakle, ispitano je može li se smatrati da kinesko domaće tržište za sirovine odražava tržišne vrijednosti.

               (29)

               Utvrđeno je da je nakon razdoblja prvog ispitnog postupka, odnosno nakon 2005., država uvela ograničenja izvoza na nekoliko proizvoda od čelika, uključujući glavne sirovine za proizvodnju dasaka za glačanje, tj. čelične ploče, čelične cijevi i čeličnu žicu. Napominje se da trošak tih sirovina predstavlja značajan dio ukupnog troška sirovina dotičnog proizvoda. Uvođenjem izvoznih poreza smanjen je izvoz i time povećan obujam dostupan na domaćem tržištu, što je dovelo do nižih cijena. No, u lipnju 2009. (na kraju RIP-a) kineska politika prema sektoru čelika ponovno se promijenila: izvozni porez je ukinut te je uveden novi povrat PDV-a za čelične proizvode koji stvara povoljnije okruženje za izvoz. Nova politika koja više ne obeshrabruje izvoz poklapa se s padom cijena čelika na ostalim svjetskim tržištima i usklađenjem kineskih domaćih cijena s međunarodnim cijenama čelika, odnosno situacijom u kojoj nema opasnosti od povećanja cijena na domaćem tržištu. Do tih opetovanih promjena u režimu poreza na izvoz čelika/PDV-a tijekom vremena očito je došlo kako bi se uredilo kinesko domaće tržište čelikom i cijene. Dakle, država je nastavila vršiti važan utjecaj na domaćem tržištu čelika te stoga cijene čelika u NRK-u za te određene sirovine ne slijede slobodno kretanja na svjetskom tržištu.

               (30)

               Uistinu, brojne studije i izvješća te javno dostupni financijski izvještaji o broju proizvođača čelika (7) potvrđuju da kineska država aktivno podupire razvoj sektora čelika u NRK-u.

               (31)

               Posljedično, domaće su cijene čelika u NRK-u tijekom prve polovice razdoblja ispitnog postupka bile znatno niže od cijena na ostalim većim svjetskim tržištima, posebno cijena čelika u Sjevernoj Americi i sjevernoj Europi (8), a te se razlike u cijenama ne mogu objasniti ni konkurentskom prednošću u proizvodnji čelika. U drugoj polovici RIP-a svjetske cijene čelika značajno su pale u Europi i u Sjevernoj Americi dok su kineske domaće cijene pale u znatno manjoj mjeri. Stoga je razlika u cijeni između kineskih i međunarodnih cijena čelika gotovo nestala do kraja RIP-a. No, mjere koje je kineska Vlada poduzela kako bi uredila kinesko tržište čelikom zapravo su dovele do stanja u kojem su cijene sirovina i dalje rezultat uplitanja države koja ima izravan učinak na odluke trgovačkog društva pri nabavi sirovina.

               (32)

               S obzirom na to da je društvo Since Hardware kupovalo sirovine tijekom RIP-a na kineskom domaćem tržištu, imalo je korist od tih umjetno niskih i iskrivljenih cijena tijekom RIP-a.

               (33)

               Stoga je zaključeno da glavni ulazni materijali društva Since Hardware nisu znatno utjecali na tržišne vrijednosti. Posljedično, zaključeno je da društvo Since Hardware nije pokazalo da ispunjava kriterij 1. određen člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe i stoga mu se ne može odobriti MET.

               (34)

               Nadalje, trgovačko društvo nije moglo dokazati da ima jedan transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koji su nezavisno revidirani u skladu s MRS-om, a koriste se za sve potrebe, dok u financijskim izvještajima, a posebno izvješću o provjeri kapitala, nije naveden važan posao do kojeg je došlo tijekom RIP-a. Osim toga, revizori nisu komentirali taj važni posao. Također je uočeno i knjiženje koje nije poštovalo princip objektivnog prikaza financijskih izvještaja prema MRS-u. Revizor nije komentirao ni to. Stoga je zaključeno da trgovačko društvo nije uspjelo pokazati da ispunjava kriterij 2. određen člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe.

               (35)

               Društvu Since Hardware, tijelima dotične zemlje i industriji Unije dana je mogućnost komentiranja gornjih nalaza. Komentari su primljeni od društva Since Hardware i industrije Unije.

               (36)

               Društvo Since Hardware iznijelo je tri osnovna argumenta o nalazima MET-a. Prvo, navelo je da je odluka o MET-u donesena nakon što je Komisija zatražila i dobila podatke o domaćoj prodaji i troškovima čime se krši drugi podstavak članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe. Drugo, iako društvo Since Hardware nije izrazilo neslaganje s razvojem cijena čelika kao takvih, tvrdilo je su cijene kineskih sirovina i dalje u skladu s cijenama u ostalim zemljama i da je cijena koju je društvo Since Hardware plaćalo na kineskom tržištu bila viša od cijena na nekoliko tržišta čelika u zemljama s tržišnim gospodarstvom na području cijelog svijeta. U tom kontekstu, trgovačko društvo također je dovelo u pitanje važnost cijena na tržištima čelika u sjevernoj Europi i Sjevernoj Americi s kojima je usporedba izvršena. Društvo Since Hardware izjavilo je da bi bile dostupne i cijene s ostalih međunarodnih tržišta poput turskih i ukrajinskih izvoznih cijena, te da su te cijene niže od domaćih cijena u NRK-u. Kao treće, društvo Since Hardware tvrdilo je da se MET ne može uskratiti trgovačkom društvu koje je aktivo u jednoj industriji (dasaka za glačanje) zbog čimbenika povezanih s potpuno drugom industrijom (čelika) i da Komisija ne može ukloniti učinak subvencija na uzlaznom tržištu kroz odbacivanje zahtjeva za MET na tržištu na kraju proizvodnog lanca. Nadalje, društvo Since Hardware tvrdilo je da je traženje da malo trgovačko društvo koje proizvodi daske za glačanje pruži dokaze o tome da kineska industrija čelika nije subvencionirana nerazumno opterećenje dokazivanja.

               (37)

               Uzimajući u obzir prvi argument društva Since Hardware, napominje se da se prema članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe utvrđuje ispunjava li Since Hardware pet odgovarajućih kriterija i kada se to utvrdi, utvrđeno ostaje na snazi tijekom cijelog ispitnog postupka. S obzirom na to da je ovaj ispitni postupak ograničen na jednog proizvođača izvoznika, Komisija je istodobno provjerila zahtjev za MET i odgovor na antidampinški upitnik u sklopu istog ispitnog postupka na licu mjesta. Zahtjev za MET zasebno je razmotren te neovisno od učinaka koje može imati na izračun dampinške marže. Detaljnije izračune dampinga za Since Hardware, de facto, nije bilo moguće izvršiti prije utvrđivanja MET-a u nedostatku podataka od odgovarajuće zemlje s tržišnim gospodarstvom. Zato nije bilo kršenja članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe.

               (38)

               U pogledu drugog zahtjeva društva Since Hardware, ispitni postupak pokazao je da unatoč tome što se razlika u cijeni smanjila u drugoj polovici RIP-a te je gotovo uklonjena na kraju RIP-a, zaključuje se da je to usklađenje kineskih cijena sa cijenama međunarodnog tržišta također bilo posljedica uplitanja države. Dakle, kada su cijene na međunarodnim tržištima čelika pale zbog financijske i gospodarske krize, država je ukinula prethodno uvedene izvozne poreze čime je omogućila usklađenje domaćih cijena s međunarodnim cijenama bez opasnosti od značajnog povećanja cijena tih važnih sirovina na domaćem tržištu. To je pokazalo da je tržište sirovina potrebnih za proizvodnju dotičnog proizvoda nastavilo podlijegati uplitanju države i u drugoj polovici RIP-a.

               (39)

               Napominje se da su dodatni podaci o cijenama koje je predalo trgovačko društvo Since Hardware podupirali nalaz da su glavne sirovine za proizvodnju dasaka za glačanje tijekom prve polovice RIP-a u prosjeku bile znatno jeftinije na kineskom domaćem tržištu nego na ostalim većim svjetskim tržištima. Napravljena je usporedba između kineskih domaćih cijena čelika i domaćih cijena na drugim tržištima koja su usporediva s kineskim tržištem u smislu obujma (tržišta EU-a, SAD-a i Kanade) jer imaju visoku potrošnju čelika i nekoliko aktivnih proizvođača. Za ostala tržišta koje je predložilo društvo Since Hardware kao što su Turska i Ukrajina (domaća i izvozna tržišta) nije utvrđeno da su reprezentativna u pogledu veličine i/ili broja proizvođača tih određenih sirovina pa stoga nisu usporediva s kineskim domaćim tržištem.

               (40)

               Također se podsjeća da Osnovna uredba stavlja teret dokazivanja na trgovačko društvo koje zahtijeva MET kako bi pokazalo da ispunjava odgovarajuće kriterije. Kako je Komisija utvrdila više elemenata koji ukazuju na to da trošak glavnih ulaznih materijala ne odražava tržišne vrijednosti, trgovačko društvo treba ponuditi elemente koji bi to pobili.

               (41)

               Nadalje, Osnovna uredba u članku 2. stavku 7. točki (c) izričito omogućuje ispitivanje jesu li odluke poduzeća u pogledu, između ostalog, ulaznih materijala donesene kao odgovor na tržišne signale koji odražavaju ponudu i potražnju i bez značajnog uplitanja države te odražavaju li troškovi glavnih ulaznih materijala u većoj mjeri tržišne vrijednosti. Posljedično, ako trgovačko društvo ne ispunjava te uvjete, kako je gore navedeno, MET se može odbaciti. Također se napominje da je društvo Since Hardware uvozilo sirovine tijekom prvog ispitnog postupka, ali se prebacilo na kinesku nabavu zbog nižih cijena na kineskom tržištu.

               (42)

               U pogledu prepoznatih računovodstvenih pitanja, društvo Since Hardware tvrdilo je da se ona ne odnose na financijske izvještaje društva Since Hardware te da to, u svakom slučaju, ne znači da trgovačko društvo nije usklađeno s međunarodnim računovodstvenim normama. Društvo Since Hardware također je tvrdilo da je uočena računovodstvena pogreška bila nebitna.

               (43)

               Činjenica da kineska trgovačka društva prema domaćem zakonu ne podliježu nekim računovodstvenim normama nema utjecaj na to mogu li se njihovi financijski izvještaji ocjenjivati u svjetlu tih normi u svrhu utvrđivanja MET-a. Točni prikaz financijskih izvještaja osnova je MRS-a i na trgovačkom je društvu da pokaže da kršenje tih norma ne predstavlja kršenje drugog kriterija članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe. To nije učinjeno za predmetni posao ili pogrešno knjiženje. U svakom slučaju, potonje se ne može smatrati nebitnim jer predstavlja značajan postotak ukupnog izvoza u Uniju u razdoblju ispitnog postupka.

               (44)

               Zaključno, ni jedan argument društva Since Hardware nije doveo do drukčijih ocjena nalaza. Na temelju gore navedenog, potvrđuju se nalazi i zaključak da se društvu Since Hardware ne bi trebalo dodijeliti MET. Konačno se zaključuje da se društvu Since Hardware ne bi trebao dodijeliti MET.

         2.   Individualni tretman (IT)

               (45)

               Prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju sve kriterije za individualni tretman određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe. Ti kriteriji su ukratko određeni niže radi lakšeg snalaženja:

                           —

                           u slučaju poduzeća ili zajedničkih pothvata u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit,

                           —

                           izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno,

                           —

                           većina dionica pripada pojedincima; državni dužnosnici u upravnom odboru ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države,

                           —

                           konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi, i

                           —

                           uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojbe.

               (46)

               Društvo Since Hardware je, osim zahtjeva za primjenu MET-a, tražilo i IT u slučaju da mu se ne dodijeli MET.

               (47)

               Ispitni je postupak pokazao da je društvo Since Hardware ispunilo sve gore navedene kriterije i zaključeno je da bi društvu Since Hardware trebalo dodijeliti IT.

         3.   Uobičajena vrijednost

               (48)

               U skladu s člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe, u slučaju uvoza iz zemalja bez tržišnoga gospodarstva i u mjeri u kojoj se MET ne može dodijeliti, za zemlje određene u članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost trebala se utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom (analognoj zemlji).

               (49)

               U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela svoju namjeru korištenja Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) kao primjerene analogne zemlje za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK, ali ni jedan proizvođač iz SAD-a nije surađivao u ispitnom postupku. Nakon toga pristupilo se trgovačkim društvima iz Turske i Ukrajine, ali ni oni su surađivali.

               (50)

               S obzirom na to da ni jedan proizvođač iz treće zemlje nije surađivao, pristupilo se proizvođačima iz Unije na temelju članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe i jedan od njih je surađivao.

               (51)

               Od društva Since Hardware nisu primljeni komentari o korištenju podataka dobivenih od proizvođača iz Unije za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Stoga, u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju provjerenih informacija dobivenih od proizvođača iz Unije koji surađuje.

               (52)

               Utvrđeno je da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda proizvođača iz Unije reprezentativna u smislu obujma kada ga se usporedbi s dotičnim proizvodom koji u Uniju izvozi društvo Since Hardware.

               (53)

               Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za društvo Since Hardware utvrđena na temelju provjerenih podataka dobivenih od jedinog proizvođača iz Unije koji surađuje, tj. na temelju cijena plaćenih ili koje treba platiti na tržištu Unije za usporedne vrste proizvoda, kada je utvrđeno da su dobivene u uobičajenom tijeku trgovine, ili izračunanih vrijednosti kada nije utvrđena nikakva domaća prodaja u uobičajenom tijeku trgovine za usporedive vrste proizvoda, tj. na temelju troškova proizvodnje dasaka za glačanje koje proizvodi proizvođač iz Unije uvećanih za objektivni iznos prodajnih, općih i administrativnih (POA) troškova i dobiti. Korištena profitna marža u skladu je s maržom koja je korištena u prvom ispitnom postupku.

         4.   Izvozna cijena

               (54)

               U svim slučajevima dotični je proizvod izravno je prodan za izvoz nezavisnim kupcima u Uniji, te je stoga izvozna cijena utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, na temelju cijena koje su plaćene ili koje treba platiti za proizvod prilikom prodaje radi izvoza u Uniju.

         5.   Usporedba

               (55)

               Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na razini franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se tvrdilo i pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Na temelju toga, učinjene su prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, osiguranja, naknadama za rukovanje, troškovima kreditiranja i neizravnim troškovima, kada je to bilo primjereno i opravdano.

         6.   Dampinška marža

               (56)

               Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Ova usporedba pokazala je postojanje dampinga.

               (57)

               Dampinška marža društva Since Hardware izražena kao postotak neto cijene franko granica Unije iznosila je 51,7 %.

         D.   ŠTETA

   1.   Općenito

   1.1.   Posebnosti ovog ispitnog postupka

               (58)

               Ispitivanje materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije obično se temelji na cjelokupnom dampinškom uvozu podrijetlom iz jedne ili više zemalja izvoznica, u skladu s člankom 3. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (59)

               No, u ovom slučaju puna analiza štete u pogledu cjelokupnog uvoza dasaka za glačanje podrijetlom, između ostalog, iz NRK-a već je provedena u okviru prvog ispitnog postupka. Uistinu, u tom je ispitnom postupku Komisija utvrdila da je dampinški uvoz dasaka za glačanje podrijetlom, između ostalog, iz NRK-a uzrokovao materijalnu štetu industrije Unije. Ti nalazi, do kojih se došlo u skladu s odredbama članka 3. Osnovne uredbe, temeljeni su na procjeni učinaka cjelokupnog uvoza podrijetlom iz NRK-a i Ukrajine s isključivim isključivanjem izvoza dasaka za glačanje koje proizvodi društvo Since Hardware za koje je utvrđeno da vrši prodaju po nedampinškim cijenama.

               (60)

               Kao rezultat toga, tijekom RIP-a su antidampinške pristojbe primijenjene na sav uvoz iz tih zemalja (samo je društvo Since Hardware podlijegalo nultoj stopi pristojbe). S obzirom na to da je industrija Unije već bila zaštićena od štetnih učinaka tog uvoza tijekom RIP-a, bilo je nemoguće izvršiti uobičajenu punu analizu štete. Zato je razvijen poseban pristup prilagođen posebnostima ovog ispitnog postupka u kojem su se institucije posebno usredotočile na pokazatelje štete. Podaci zatraženi od industrije Unije usredotočili su se na to je li društvo Since Hardware snižavalo svoje cijene te koja je bila profitabilnost tih cijena. Nadalje, industrija Unije pozvana je da pruži ostale podatke koji su, prema njima, ukazivali na to da im je izvoz koji vrši društvo Since Hardware prouzročio štetu.

               (61)

               U tom je kontekstu Komisija ispitivala i. razvoj dampinškog izvoza dasaka za glačanje koje proizvodi društvo Since Hardware; ii. je li taj izvoz obavljen po cijenama koje snižavaju prodajne cijene industrije Unije i koja je profitabilnost cijena industrije Unije; i iii. sve podatke koje je pružila industrija Unije koji ukazuju na to da je izvoz u Uniju koji vrši društvo Since Hardware prouzročio štetu industriji Unije, npr. je li industrija Unije gubila kupce i narudžbe zbog društva Since Hardware i profitabilnost prodaje u Uniji tijekom RIP-a.

         1.2.   Definicija industrije Unije

               (62)

               Pritužbu su podnijela tri proizvođača iz Unije koja predstavljaju veći udio od ukupne poznate proizvodnje dasaka za glačanje u Uniji, odnosno u ovom slučaju približno 40 % procijenjene proizvodnje u Uniji. Ni jedan od drugih proizvođača iz Unije nije se protivio pokretanju ovog ispitnog postupka.

               (63)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., od pet proizvođača koji su odgovorili na pitanja za odabir uzorka, samo su tri podnositelja pritužbe bila dio industrije Unije u prvom ispitnom postupku. Kako je gore navedeno, s obzirom na posebnosti ovog slučaja, upitnici su samo poslani trima odabranim proizvođačima iz Unije koji su bili dio industrije Unije u prvom ispitnom postupku.

         1.3.   Potrošnja Unije

               (64)

               Na temelju podataka koje je pružila industrija Unije čini se da je potrošnja dasaka za glačanje u Uniji ostala značajno stabilna od objave Uredbe (EZ) No 452/2007, pri čemu se samo malo povećala razmjerno s rastom stanovništva u Uniji zbog posljednjeg proširenja Unije 2007. Stoga je procijenjena potrošnja u Uniji iznosila oko 8,5 do 9 milijuna komada tijekom razmatranog razdoblja.

         1.4.   Proizvodnja Unije

               (65)

               Proizvođači dasaka za glačanje nalaze se u nekoliko država članica uključujući Belgiju, Češku Republiku, Francusku, Njemačku, Italiju, Poljsku, Portugal, Nizozemsku, Španjolsku i Ujedinjenu Kraljevinu. Ukupni obujam godišnje proizvodnje dasaka za glačanje u Uniji može se procijeniti na preko 5 milijuna komada.

         2.   Uvoz od društva Since Hardware

   2.1.   Status uvoza

               (66)

               Kako je opisano u uvodnim izjavama od 22. do 54., ovaj je ispitni postupak pokazao da se uvoz od društva Since Hardware dampinški prodavao na tržištu Unije.

         2.2.   Obujam dampinškog uvoza

               (67)

               Tijekom razmatranog razdoblja, izvoz društva Since Hardware u Uniju značajno se povećao i to za 64 % (9). S druge strane, uvoz ostalih kineskih i ukrajinskih proizvođača stalno se smanjivao nakon što su 2006. uvedene privremene pristojbe (povjerljivi podaci na temelju izvješća država članica u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe):

                  Obujam uvoza dasaka za glačanje koje je proizvelo društvo Since Hardware

                              Indeksi zbog povjerljivosti

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Since Hardware

                           100

                           119

                           176

                           164

                           NRK (bez društva Since Hardware) i Ukrajina

                           100

                           94

                           87

                           83

         2.3.   Tržišni udio dampinškog uvoza

               (68)

               S obzirom na to da je potrošnja Unije ostala značajno stabilna tijekom razmatranog razdoblja osim blagog povećanja između 2006. i 2007., kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 61., tržišni udio društva Since Hardware razvio se u skladu s prikazanim obujmom uvoza. Trebalo bi napomenuti da je 2006. udio društva Since Hardware na tržištu Unije predstavljao oko jedne petine ukupnog tržišnog udjela drugih kineskih i ukrajinskih proizvođača dok je do kraja RIP-a tržišni udio društva Since Hardware činio gotovo pola tržišnog udjela drugih kineskih i ukrajinskih proizvođača. Značajno povećanje obujma uvoza od društva Since Hardware i njegov tržišni udio mogu se objasniti činjenicom da je jedini kineski proizvođač s nultom antidampinškom pristojbom te su se stoga za to društvo tržišne mogućnosti zapravo poboljšale od uvođenja privremenih pristojbe 2006. To se može potvrditi i izraženim suprotnim, pozitivnim razvojem obujma uvoza tog trgovačkog društva kada ga se usporedi sa smanjenjem obujma uvoza drugih kineskih i ukrajinskih proizvođača. Uistinu, kada se uzme u obzir razmatrano razdoblje, utvrđen je sljedeći suprotni razvoj udjela na tržištu:

                  Tržišni udio uvoza dasaka za glačanje koje je proizvelo društvo Since Hardware

                              Indeksi zbog povjerljivosti

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Since Hardware

                           100

                           113

                           166

                           155

                           NRK (bez društva Since Hardware) i Ukrajina

                           100

                           89

                           82

                           79

               (69)

               Iz gornje je tablice očito da je društvo Since Hardware uspjelo značajno povećati obujam uvoza i tržišni udio (10).

               (70)

               Osim toga, industrija Unije tvrdila je da je proteklih godina izgubila brojne narudžbe klijenata zbog društva Since Hardware. Uistinu su utvrđeni jasni pokazatelji da su neki važni kupci industrije Unije promijenili dobavljače i da nabavljaju više proizvoda od društva Since Hardware, a manje od industrije Unije nego prije.

               (71)

               Primjerice, podaci koje je Komisija prikupila u prvom ispitnom postupku pokazali su da je jedan proizvođač iz Unije prodao značajan broj komada kupcu u Uniji u RIP-u prvog ispitnog postupka (2005.), dok je u ovom ispitnom postupku izjavio da je prodao značajno manje (između 10 % i 30 % te količine) istom kupcu u ovom RIP-u. Nasuprot tome, društvo Since Hardware prodalo je mali broj komada ovom kupcu u Uniji tijekom RIP-a prvog ispitnog postupka, ali je prodalo puno više (između 300 % i 500 % te količine) kupcu tijekom RIP-a ovog ispitnog postupka.

               (72)

               Nadalje, podaci koje je prikupila Komisija u prvom ispitnom postupku pokazuju da je prodaja jednog proizvođača iz Unije drugom proizvođaču iz Unije u RIP-u prvog ispitnog postupka značajno pala (između 30 % i 50 %) u ovom RIP-u. Ponovno suprotno tome, iako društvo Since Hardware tom kupcu u RIP-u prvog ispitnog postupka nije prodalo ništa, u ovom RIP-u prodalo mu je značajnu količinu. Ta je količina između 60 % i 80 % količine za koju se prodaja navedenog proizvođača iz Unije tom kupcu smanjila između RIP-a prvog ispitnog postupka i ovog RIP-a.

         2.4.   Sniženje cijena

               (73)

               Za potrebe analiziranja sniženja cijena uvozne cijene društva Since Harware uspoređene su sa cijenama industrije Unije, na temelju ponderiranog prosjeka usporedivih vrsta proizvoda tijekom RIP-a. Cijene industrije Unije prilagođene su na razinu franko tvornice i uspoređene s uvoznim cijenama CIF-a na granici Unije uz dodatak carina gdje je to primjenljivo. Usporedba cijena napravljena je za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođenih prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta.

               (74)

               Prosječna marža sniženja cijena utvrđena za društvo Since Hardware, izražena kao postotak cijene industrije Unije, iznosi 16,1 %.

               (75)

               Napominje se da je utvrđeno da cijene industrije Unije u RIP-u sveukupno bilježe gubitke.

         3.   Zaključak o šteti

               (76)

               Gore navedene činjenice pokazuju da je industrija Unije pretrpjela štetu zbog dampinških količina koje je prodavalo društvo Since Hardware na tržištu Unije koje je u suprotnom mogla opskrbljivati industrija Unije.

         E.   UZROČNOST

               (77)

               Kako je gore prikazano, društvo Since Hardware nudilo je svoje proizvode tijekom RIP-a po vrlo dampinškim cijenama koje su značajno snizile cijene industrije Unije. Posljedično je to društvo uspjelo tijekom RIP-a prodati količine koje su bile značajno više nego, primjerice 2005. ili 2006. Društvo Since Hardware stoga je prouzročilo gore utvrđenu štetu.

               (78)

               Jedan je uvoznik izjavio da je devizni tečaj eura/američkog dolara uzrok snažne prisutnosti dasaka za glačanje društva Since Hardware na tržištu Unije, a ne dampinške prakse. No, ako je to istina, sav uvoz za koji se izda račun u američkim dolarima imao bi prednost u konkurenciji s robom za koju je izdan račun u eurima. Umjesto toga, kako je određeno u uvodnim izjavama 64. i 65., uvoz od ostalih kineskih i ukrajinskih proizvođača, koji također vrše prodaju u američkim dolarima, stalno se smanjivao između 2006. i RIP-a, odnosno u razdoblju tijekom kojeg su se devizni tečajevi eura/američkog dolara mijenjali svako toliko, što je u suprotnosti sa značajnim povećanjem uvoza od društva Since Hardware u tom istom razdoblju. Stoga je ova tvrdnja odbačena.

               (79)

               Nisu primljeni nikakvi daljnji komentari. Stoga se zaključuje da nema čimbenika koji bi prekinuli uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza od društva Since Hardware i njegovoga gore utvrđenog doprinosa šteti.

         F.   INTERES UNIJE

               (80)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., u ispitnom postupku surađivalo je jedno trgovinsko udruženje. Osim toga, proizvođači iz Unije i uvoznici koji surađuju pozvani su da komentiraju svoje mišljenje o tome bi li uvođenje moguće antidampinške pristojbe za društvo Since Hardware promijenilo zaključak u pogledu interesa Unije donesen u uvodnim izjavama od 51. do 62. Uredbe (EZ) br. 452/2007.

               (81)

               Prema proizvođačima u Uniji, uvođenje antidampinške pristojbe za društvo Since Hardware ne bi promijenilo zaključke o interesu Unije kako je utvrđeno Uredbom (EZ) br. 452/2007.

               (82)

               Trgovinsko udruženje koje surađuje navelo je da bi uvođenje antidampinške pristojbe za društvo Since Hardware obično imalo negativan utjecaj na profitabilnost dotičnih uvoznika i trgovaca na malo ili distributera. No, prema trgovinskom udruženju, njihovi članovi— uključujući velike maloprodajne trgovine – također su potvrdili da je proizvod u ispitnom postupku takav da mu se povećanja cijena poput onih koje su posljedica antidampinških mjera mogu prenijeti, a da to ne utječe značajno na percepciju potrošačâ. Stoga, nije primljen određeni element koji bi promijenio zaključke o interesu Unije kako je utvrđeno gornjim dvama uredbama.

               (83)

               S obzirom na gore navedenog zaključuje se da uvođenje antidampinške pristojbe za društvo Since Hardware ne bi značajno utjecalo na zaključke o interesima Unije donesene u uvodnim izjavama od 51. do 62. Uredbe (EZ) br. 452/2007. Nisu izneseni razlozi zašto se ta analiza ne bi primjenjivala, mutatis mutandis, na uvođenje antidampinške pristojbe za društvo Since Hardware.

         G.   KOMENTARI ZAINTERESIRANIH STRANAKA NAKON OBJAVE

               (84)

               Nakon konačne objave uloženi su pisani i usmeni prigovori na nalaze od industrije Unije i društva Since Hardware. Industrija Unije slaže se s objavljenim nalazima. Ispitani su komentari društva Since Hardware, no ni jedan od njih nije bio takav da je mogao promijeniti gornje nalaze. Glavni argumenti koje je navelo društvo Since Hardware bili su sljedeći.

               (85)

               Društvo Since Hardware ponovilo je svoje ranije tvrdnje u pogledu navodne nezakonitosti početnog ispitnog postupka protiv jednog trgovačkog društva i u pogledu navodno netočnih nalaza MET-a. Te su tvrdnje opisane i pobijene u uvodnim izjavama od 4. do 10. i od 33. do 41. U pogledu nekih detaljnih navoda društva Since Hardware o prvoj točki (od kojih je nekoliko navedeno tijekom rasprave), moguće je uočiti sljedeće:

               (86)

                           i.

                           Društvo Since Hardware tvrdi da posljednja rečenica članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe nije odredba kojom se uvodi odredba Antidampinškog sporazuma WTO-a te na nju kao takvu ne mogu utjecati nalazi Vijeća WTO-a. No, članak 9. stavak 3. ne obvezuje institucije da koriste reviziju za ispitivanje pritužba o dampingu trgovačkih društava za koje je tijekom početnog ispitnog postupka utvrđen de minimis damping ili damping nije uopće utvrđen. Jednostavno predviđa da ih se „može” ispitivati u svakoj sljedećoj reviziji provedenoj prema članku 11. Osnovne uredbe. No, jasno je da je nakon usvajanja te odredbe izvješće Žalbenog tijela WTO-a utvrdio da bi se time kršio Antidampinški sporazum WTO-a. Dakle, institucije mogu te je njihova dužnost (11) koristiti fleksibilnost koju pruža riječ „može” i ne koristiti reviziju za ispitivanje tih tvrdnji. Do istog se zaključka došlo barem još jednim prethodnim ispitnim postupkom (12).

               (87)

                           ii.

                           Društvo Since Hardware ponovilo je da prema njemu početni ispitni postupak protiv jednog trgovačkog društva ne bi bio moguć na temelju Osnovne uredbe. Osim onog što je o tome rečeno u gornjim uvodnim izjavama 5. i 8., može se spomenuti i sljedeće. Istina je da su mnoge odredbe koje navodi društvo Since Hardware izrečene tako da odražavaju uobičajeno stanje, odnosno početni ispitni postupak protiv zemlje kao cjeline. No, društvo Since Hardware nije uspjelo ukazati na odredbu kojom se zabranjuje početni ispitni postupak protiv samo jednog trgovačkog društva u određenim okolnostima ovog slučaja.

               (88)

                           iii.

                           Društvo Since Hardware tvrdilo je da Uredba (EZ) br. 1515/2001 isključivo dopušta usklađivanje s odlukama o rješavanju sporova WTO-a za postojeće antidampinške mjere. To kao prvo znači da društvo Since Hardware nema prigovor na članak 1. Uredbe (EZ) br. 1515/2001, koji službeno isključuje Since Hardware iz područja primjene Uredbe (EZ) br. 452/2007 na način na koji je jasno da se na temelju te Uredbe na njegov uvoz pristojba neće primjenjivati. U pogledu navoda društva Since Hardware da Uredba (EZ) br. 1515/2001 ne dopušta ništa drugo, trebalo bi naglasiti da se ta Uredba temelji na Osnovnoj uredbi. Točnije, temelji se na činjenici, kako je gore objašnjeno, da u toj Uredbi nema ničeg čime se zabranjuje provođenje početnog ispitnog postupka protiv samo jednog trgovačkog društva u posebnim okolnostima ovog slučaja. Kako je predložilo društvo Since Hardware, uklonjene su određene formulacije u objavi o toj točki koje su mogle biti zbunjujuće.

               (89)

                           iv.

                           Društvo Since Hardware tvrdilo je da ga se diskriminiralo jer smatra da su nalazi iz izvješća Žalbenog tijela WTO-a jednako primjenljivi na trgovačka društva koja su dobila nultu pristojbu u reviziji ispitnog postupka. Najvažniji zaključak u tom pogledu jest da se izvješće Žalbenog tijela WTO-a jednostavno ne odnosi na tu situaciju. Ta su trgovačka društva stoga u različitoj situaciji.

               (90)

                           v.

                           Društvo Since Hardware tvrdilo je da je Komisija provodila de facto reviziju njegove nulte stope pristojbe. To se stajalište ne može prihvatiti. Prvo, za razliku od onog što tvrdi društvo Since Hardware, gore provedena analiza štete nije ograničena na potvrđivanje da je tijekom prvog ispitnog postupka utvrđena šteta. Upravo suprotno, usredotočena je na stvarne nepovoljne učinke ponašanja društva Since Hardware na industriju Unije nakon tog ispitnog postupka, pritom uzimajući u obzir to da uobičajena analiza štete u ovom slučaju nije moguća. Drugo, činjenica da će pristojba isteći prije uobičajenih pet godina ne znači da je ispitni postupak de facto revizija. U popriličnom broju ispitnih postupaka, iz raznih razloga, usvojena su trajanja kraće od pet godina. U tom slučaju institucije smatraju da, iako s jedne strane društvo Since Hardware ne bi trebalo izvući pogodnosti od toga što je započelo s dampingom nakon prvog ispitnog postupka, s druge strane ne bi trebalo ni trpjeti neopravdane negativne učinke. Primjerice, ako se za Uredbu (EZ) br. 452/2007 ne zatraži revizija nakon isteka mjere, bilo bi diskriminirajuće nastaviti primjenjivati pristojbu na društvo Since Hardware nakon isteka te Uredbe.

               (91)

                           vi.

                           Društvo Since Hardware tvrdilo je da su njegova prava prekršena izborom početnog ispitnog postupka jer da se ispitni postupak vršio revizijom, primijenio bi se članak 11. stavak 9. Osnovne uredbe (u reviziji postoji obveza korištenja iste metodologije korištene u početnom ispitnom postupku). No, društvo Since Hardware nije ukazalo na pitanja koja bi ukazala na to da su institucije u ovom ispitnom postupku koristile metodologiju koja se razlikuje od one koja je korištena u prvom ispitnom postupku. Kao drugo, čak i kad bi društvo Since Hardware moglo navesti korištenje različite metodologije, to bi bio rezultat činjenice da izvješće Žalbenog tijela WTO-a donosi zaključak da je obveza institucija da ne ispituju tvrdnje protiv društva Since Hardware putem revizije.

               (92)

                           vii.

                           Konačno, društvo Since Hardware predložilo je da su institucije trebale ispitivati tvrdnje protiv njega putem revizije te onda, kada bi se društvu uvela pristojba, a NRK bi je uspješno osporio u rješavanju spora s WTO-om, ukloniti tu pristojbu, ali samo za ubuduće. No, očito bi bilo neprimjereno svjesno kršiti pravila WTO-a, ako je, kao u ovom slučaju, moguće pronaći način ispitivanja koji je, kada ga se protumači u svjetlu odluka WTO-a, u skladu s Osnovnom uredbom. Nadalje, ne dovodeći u pitanje valjanost tih tvrdnji, jasno je da bi takav način postupanja mogao dovesti do odštetnih zahtjeva protiv institucija od strane zainteresiranih trgovačkih društava.

               (93)

               U pogledu zahtjeva za MET, društvo Since Hardware tvrdilo je da bi za njega dokazivanje da je u skladu s kriterijima za MET bio pretjerani teret dokaza, posebno u pogledu uplitanja države u cijene njegovih osnovnih sirovina. No, MET je iznimka od općeg pravila i bilo koje odstupanje od, ili iznimka od, općeg pravila mora se strogo tumačiti. MET se može odobriti samo ako se pokaže da uvjeti tržišnoga gospodarstva prevladavaju za dotičnog proizvođača izvoznika. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 37., teret dokaza je na proizvođaču izvozniku koji želi koristiti status tržišnoga gospodarstva. Tvrdnja mora sadržavati dostatni dokaz. Komisija nema obvezu dokazati da proizvođač izvoznik ne udovoljava kriterijima za MET. Komisija treba ocijeniti jesu li dokazi koje je dostavio proizvođač izvoznik dostatni da bi pokazali da su kriteriji za MET ispunjeni. Kako je Komisija utvrdila postojanje brojnih elemenata koji ukazuju na značajno uplitanje države u pogledu troška važnijih ulaznih materijala, trgovačko društvo mora pokazati da to uplitanje države ne postoji i/ili da nije utjecalo na odluke trgovačkog društva (kriterij 1. članka 2. stavka 7. točke (c) Osnove uredbe). U svakom slučaju, kako je određeno uvodnim izjavama 31. i 40., društvo Since Hardware također nije uspjelo pokazati da ispunjava kriterij 2. članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe vezanog uz računovodstvo za koji je tvrdilo da bi dokazivanje toga bio pretjerani teret dokaza.

               (94)

               Osim gore navedenog, društvo Since Hardware iznijelo je i dvije nove tvrdnje u komentarima dokumenta o konačnoj objavi. Kao prvo, društvo Since Hardware tvrdilo je da je uobičajena vrijednost trebala biti prilagođena u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k) Osnovne uredbe jer su sirovine (proizvodi od čelika) u NRK-u niže cijene nego na tržištu analogne zemlje. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Doista, podsjeća se da je društvu Since Hardware odbijena primjena MET-a. Posljedično, uobičajena vrijednost se utvrđuje u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva. To nužno znači da se cijene i troškovi u NRK-u smatraju nepouzdanima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti i da se ne mogu koristiti za određivanje ili prilagođavanje potonje. Nadalje se napominje da se prilagodba cijene na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) Osnovne uredbe, kako tvrdi društvo Since Hardware, ne može izvršiti ako se ne pokaže da bi kupci dosljedno plaćali različite cijene za istovjetni proizvod na domaćem tržištu, u ovom slučaju na tržištu analogne zemlje, zbog razlike u cijenama sirovina. Društvo Since Hardware nije dokazalo tu razliku u cijeni.

               (95)

               Drugo, društvo Since Hardware tvrdilo je da Komisija nije provela dovoljno detaljnu analizu štete u ovom ispitnom postupku. Također je tvrdilo da je u skladu s člankom 3. stavkom 3. Osnovne uredbe Komisija trebala ispitati sve pokazatelje štete. No, trebalo bi napomenuti da je Komisija utvrdila (posebno vidjeti dio D) da se dampinški uvoz od društva Since Hardware značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja te je utvrđeno da su njegove prodajne cijene u velikoj mjeri snižavale cijene industrije Unije. Taj se nalaz temelji na objektivnom ispitivanju pozitivnih dokaza. Stoga je u skladu s člankom 3. Osnovne uredbe.

               (96)

               Istina je da nisu ispitani svi čimbenici određeni člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe. Međutim, trebalo bi podsjetiti da je u situaciji u kojoj još nije utvrđeno da Since Hardware provodi damping, točnije tijekom prvog ispitnog postupka, već utvrđeno, ispitivanjem tih čimbenika, da je dampinški uvoz iz NRK-a prouzročio štetu. Ponovno ispitivanje tih čimbenika ne bi imalo koristi čak i kada bi se pretpostavilo da bi sada svi ti čimbenici bili pozitivni, jer to bi (barem djelomično) bilo zbog toga što je industrija Unije sada zaštićena od cjelokupnog (13) dampinškog izvoza iz NRK-a i Ukrajine (osim onog od društva Since Hardware). Nadalje, nije utvrđen čimbenik koji bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza od društva Since Hardware i negativnog učinka na industriju Unije. Konačno, neuvođenje mjera protiv društva Since Hardware bilo bi diskriminirajuće za proizvođače izvoznike koji podliježu mjerama uvedenim nakon prvog početnog ispitnog postupka.

         H.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (97)

               S obzirom na gore donesene zaključke o dampingu, posljedičnom doprinosu šteti, uzročnosti i interesu Unije, trebalo bi uvesti konačne mjere na uvoz dotičnog proizvoda iz NRK-a koji proizvodi društvo Since Hardware.

         1.   Razina uklanjanja štete

               (98)

               Razina antidampinških mjera trebala bi biti dostatna za uklanjanje štete industriji Unije koju je uzrokovao dampinški uvoz bez prekoračenja utvrđenih dampinških marža. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 72., utvrđeno je da cijene industrije Unije u RIP-u sveukupno bilježe gubitke. Dakle, ne bi bilo prikladno temeljiti pristojbu isključivo na marži sniženja cijena.

               (99)

               Prilikom izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može objektivno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza. Profitna marža prije oporezivanja koja se koristila za ovaj izračun bila je 7 % prometa. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 63. Uredbe (EZ) br. 452/2007, u tijeku prvog ispitnog postupka utvrđeno je da je to razina dobiti koju bi se objektivno moglo očekivati u izostanku štetnog dampinga. Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. U tu svrhu od industrije Unije prikupljeni su podaci za izračun ponderiranog prosjeka stvarne marže dobiti/gubitka tijekom ovog RIP-a. Neštetna cijena je dobivena oduzimanjem tako izračunane stvarne marže dobiti/gubitka industrije Unije od prodajnih cijena i dodavanjem gore navedene ciljne marže dobiti od 7 %.

               (100)

               Potrebno povećanje cijena zatim je određeno na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene, kako je utvrđena za izračun sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom proizvoda koje industrija Unije prodaje na tržištu Unije. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne uvozne vrijednosti CIF. Time je utvrđena razina uklanjanja štete od 35,8 % koja je manja od dampinške marže utvrđene za Since Hardware.

         2.   Isključivanje društva Since Hardware iz konačne antidampinške mjere uvedene Uredbom (EZ) br. 452/2007

               (101)

               U kontekstu revizije prema Uredbi (EZ) br. 1515/2001 i u svjetlu izvješća Žalbenog tijela WTO-a koji je usvojilo Tijelo za rješavanje sporova WTO-a, a posebno njezinih stavaka 305. i 306., Provedbena uredba (EU) br. 1241/2010 isključila je društvo Since Hardware iz konačne antidampinške mjere uvedene Uredbom (EZ) br. 452/2007.

               (102)

               Za društvo Since Hardware sada se može uvesti nova mjera.

         3.   Oblik i razina mjere

               (103)

               S obziorm na gore navedeno i u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, smatra se da bi konačnu antidampinšku mjeru trebalo uvesti na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a koji proizvodi društvo Since Hardware na razini uklanjanja štete.

               (104)

               Na temelju gore navedenog konačna stopa pristojbe za taj uvoz iznosi 35,8 %.

               (105)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere obično vrijede pet godina, osim ako ne postoje posebni razlozi ili okolnosti zbog kojih to razdoblje valja skratiti. U ovom slučaju smatra se prikladnim ograničiti trajanje mjere tako da traje do isteka antidampinških mjera primjenljivih na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz, između ostalog, NRK-a uvedenih Uredbom (EZ) br. 452/2007. To će omogućiti da se istodobno razmatraju svi zahtjevi za reviziju nakon isteka mjere za mjere na snazi za sav uvoz podrijetlom, između ostalog, iz NRK-a. Dotični subjekti, a posebno društvo Since Hardware i/ili industrija Unije mogu, naravno, prije 27. travnja 2012. zatražiti ostale revizije, posebno privremenu reviziju, te Uredbe pod uvjetom da se poštuju svi zahtjevi za to.

               (106)

               Svi zahtjevi kojima se traži primjena ove individualne stope antidampinške pristojbe za trgovačko društvo (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (14) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Ova će se Uredba, prema potrebi, tada na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz dasaka za glačanje, samostojećih ili ne, sa ili bez generatora pare i/ili sustava za zagrijavanje i/ili ventilaciju, uključujući daske za rukave i njihove osnovne dijelove, tj. podnožje, navlaku i odjeljak za spremanje glačala, podrijetlom iz Narodne Republike Kine koje proizvodi društvo Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., obuhvaćenih oznakama KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 i ex 8516 90 00 (oznake TARIC 3924900010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 i 8516900051).
   Članak 2.
   1.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode koje proizvodi navedeno trgovačko društvo, jest sljedeća:

               Proizvođač

               Stopa pristojbe

               Dodatna oznaka TARIC

               Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

               35,8 %

               A784

         2.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Osim ako je se ne preispita na temelju članka 11. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, ostaje na snazi do 27. travnja 2012.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 20. prosinca 2010.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         J. SCHAUVLIEGE

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 109, 26.4.2007., str. 12.

      (3)  SL L 84, 31.3.2010., str. 13.

      (4)  SL C 237, 2.10.2009., str. 5.

      (5)  WT/DS295/AB/R, 29. studenoga 2005.

      (6)  SL L 338, 22.12.2010., str. 8.

      (7)  Primjerice „The State-Business Nexus in China’s Steel Industry — Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective”, prof. dr. Markus Taube i dr. Christian Schmidkonz, THINK!DESK China Research & Consulting, od 25. veljače 2009.; ispitivanje koje je pripremila Trgovačka komora EU-a u Kini u kojoj se Roland Berger usredotočuje na prekomjerne kapacitete koji su, između ostalog, rezultat uplitanja države, od studenoga 2009. (http://www.euccc.com.cn/view/static/?sid=6388); „Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry”, Wiley Rein LLP, srpanj 2007.; „China Government Subsidies Survey”, Anne Stevenson-Yang, veljača 2007.; „Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China’s Steel Industry from 2000-2007”, Usha C.V. Haley; „China’s Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal”, Specialty Steel Industry of North America; „The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World’s Largest Steel Industry”, Wiley Rein & Fielding LLP, srpanj 2006.

      (8)  Izvor: Steel Business Briefing.

      (9)  Iako je ovaj nalaz sam po sebi dovoljan – zajedno s drugim nalazima u vezi s razmatranim razdobljem – za utvrđivanje štete, napominje se da se potvrđuje činjenicom da kada se usporedi s RIP-om prvog ispitnog postupka, obujam uvoza dasaka za glačanje koje proizvodi društvo Since Hardware – koji je bio značajan i prije prethodno spomenutog RIP-a – približno se udvostručio do ovog RIP-a.

      (10)  Iako je ovaj nalaz sam po sebi dovoljan – zajedno s drugim nalazima u vezi s razmatranim razdobljem – za utvrđivanje štete, napominje se da se potvrđuje činjenicom da kada se usporedi s RIP-om prvog ispitnog postupka, tržišni udio društva Since Hardware narastao je za 89 % do ovog RIP-a.

      (11)  U svjetlu obveze tumačenja prava Unije što je moguće više u skladu s međunarodnim obvezama Unije.

      (12)  Varene čelične cijevi iz, između ostalog, Turske, u pogledu trgovačkog društva Noksel, SL L 343, 19.12.2008., uvodna izjava 143.

      (13)  Istina, tijekom određenog razdoblja, zbog poništenja Uredbe (EZ) br. 452/2007 od strane Suda u pogledu društva Foshan Shunde, nulta se pristojba de facto primjenjuje na to trgovačko društvo, ali nije riječ o važnoj razlici, posebno zato što se to dogodilo godinama nakon što je ta Uredba stupila na snagu.

      (14)  European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brussels, BELGIUM.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1653 оd 14. rujna 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               15.9.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 247/11

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1653
   оd 14. rujna 2016.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 14. rujna 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  MA

                  167,1

                  ZZ

                  167,1

                  0707 00 05

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  121,6

                  0709 93 10

                  TR

                  133,0

                  ZZ

                  133,0

                  0805 50 10

                  AR

                  121,3

                  CL

                  143,0

                  TR

                  147,3

                  UY

                  130,7

                  ZA

                  139,2

                  ZZ

                  136,3

                  0806 10 10

                  TR

                  134,7

                  ZZ

                  134,7

                  0808 10 80

                  AR

                  166,6

                  BR

                  97,9

                  CL

                  126,5

                  NZ

                  121,9

                  US

                  141,5

                  ZA

                  105,6

                  ZZ

                  126,7

                  0808 30 90

                  AR

                  168,5

                  CL

                  206,1

                  TR

                  137,4

                  ZA

                  113,8

                  ZZ

                  156,5

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  136,4

                  ZZ

                  136,4

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/669 оd 28. travnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 808/2014 u pogledu izmjene i sadržaja programâ ruralnog razvoja, promidžbe za te programe i stopa konverzije u uvjetna grla

text:
               29.4.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 115/33

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/669
   оd 28. travnja 2016.
   o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 808/2014 u pogledu izmjene i sadržaja programâ ruralnog razvoja, promidžbe za te programe i stopa konverzije u uvjetna grla
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3., članke 12. i 41. te članak 66. stavak 5.,
   budući da:

               (1)

               Člankom 4. stavkom 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 808/2014 (2) utvrđuje se najveći broj izmjena programâ ruralnog razvoja koje države članice mogu dostaviti Komisiji. Za potpore u obliku financijskog instrumenta trebala bi se primjenjivati posebna pravila kako bi se državama članicama omogućila fleksibilnost potrebna za provedbu financijskog instrumenta. Stoga se najveći broj izmjena programa ne bi trebao primjenjivati na izmjene povezane s planiranjem financijskih instrumenata.

               (2)

               Člankom 9. Provedbene uredbe (EU) br. 808/2014 utvrđuju se pravila za konverziju jedinica, uključujući odredbe o stopama konverzije raznih kategorija životinja u uvjetna grla. Trebalo bi pojasniti da se te stope konverzije ne primjenjuju samo na obveze uzgoja lokalnih pasmina koje su u opasnosti da budu izgubljene za poljoprivredu, nego na sve obveze povezane sa stokom u okviru članaka 28., 29. i 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013.

               (3)

               U dijelu 1. točki 8.(2) i dijelu 2. točki 5.(2) Priloga I. Provedbenoj Uredbi (EU) br. 808/2014 utvrđuju se određena pravila u pogledu opisa mjera u programima ruralnog razvoja i nacionalnim okvirima. Za potpore u obliku financijskog instrumenta trebala bi se primjenjivati posebna pravila kako bi se državama članicama omogućila fleksibilnost potrebna za provedbu financijskog instrumenta.

               (4)

               U Prilogu II. Provedbenoj uredbi (EU) br. 808/2014 utvrđuju se stope konverzije životinja u uvjetna grla iz članka 9. te se predviđa da se te stope konverzije mogu povećati za sve kategorije iz tablice i smanjiti za ostalu perad, uzimajući u obzir znanstvene dokaze koje je potrebno obrazložiti i valjano utemeljiti u programima ruralnog razvoja. Državama članicama trebalo bi omogućiti da smanje te stope konverzije ne samo za „ostalu perad” nego za sve kategorije iz tablice ako je to opravdano i utemeljeno na znanstvenim dokazima.

               (5)

               U dijelu 1. točki 2.2. Priloga III. Provedbenoj uredbi (EU) br. 808/2014 utvrđuju se minimalni zahtjevi za korisnike u pogledu aktivnosti informiranja i promidžbe tijekom provedbe operacije. Točkom 2.2. podtočkom (b) predviđaju se razni zahtjevi u pogledu ukupne javne potpore. Radi osiguravanja primjerenih i usklađenih zahtjeva trebalo bi utvrditi jedinstveni prag u iznosu od 50 000 EUR. Osim toga, uzimajući u obzir posebnu prirodu mjera povezanih s površinama i životinjama te drugih mjera koje se ne odnose na ulaganja, trebalo bi omogućiti državama članicama da odluče trebaju li se na te mjere primjenjivati obveze informiranja.

               (6)

               Provedbenu uredbu (EU) br. 808/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (7)

               Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za ruralni razvoj,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Provedbena uredba (EU) br. 808/2014 mijenja se kako slijedi:

               1.

               U članku 4. stavku 2. trećem podstavku dodaje se sljedeća točka (e):

                           „(e)

                           u slučaju izmjena povezanih s financijskim instrumentima iz članka 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013.”

               2.

               Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 9.
               1.   Ako se obveze iz članaka 28., 29. i 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013 odnose na uvjetna grla, primjenjuju se stope konverzije raznih kategorija životinja u uvjetna grla iz Priloga II.
               2.   Ako su obveze iz članaka 28., 29. i 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013 izražene u jedinicama drugačijima od onih iz Priloga II. toj Uredbi, države članice mogu izračunati plaćanja na temelju tih drugih jedinica. U tom slučaju države članice osiguravaju usklađenost s najvećim godišnjim iznosima za koji se može dobiti potpora EPFRR-a, a koji su navedeni u tom Prilogu.
               3.   Osim ako je riječ o plaćanjima za obveze o uzgoju lokalnih pasmina ugroženih poljoprivrednom proizvodnjom iz članka 28. stavka 10. točke (b) Uredbe (EU) br. 1305/2013, plaćanja na temelju članaka 28., 29. i 34. te Uredbe ne mogu se dodjeljivati po uvjetnom grlu.”

               3.

               Prilog I. mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi.

               4.

               Prilog II. zamjenjuje se tekstom iz Priloga II. ovoj Uredbi.

               5.

               Prilog III. mijenja se u skladu s Prilogom III. ovoj Uredbi.

         Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 28. travnja 2016.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

      (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 808/2014 od 17. srpnja 2014. o utvrđivanju pravila primjene Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 227, 31.7.2014., str. 18.).

      PRILOG I.
      Prilog I. Uredbi (EU) br. 808/2014 mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  U dijelu 1. točki 8.(2), podtočka (c) zamjenjuje se sljedećim:

                              „(c)

                              područje primjene, visinu potpore, prihvatljive korisnike i, prema potrebi, metodologiju izračuna iznosa ili stope potpore raščlanjenih, ako je potrebno, po podmjerama i/ili vrstama operacija. Za svaku se vrstu operacije navodi specifikacija prihvatljivih troškova, uvjeti prihvatljivosti, iznosi i stope potpore koji se na nju primjenjuju te načela utvrđivanja kriterija odabira. Kod dodjeljivanja potpore financijskim instrumentima koji se provode u skladu s člankom 38. stavkom 4. prvim podstavkom točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013 navode se opis vrste financijskog instrumenta, opće kategorije krajnjih primatelja, opće kategorije prihvatljivih troškova, najveći iznos potpore i načela utvrđivanja kriterija odabira.”

                  2.

                  U dijelu 2. točki 5.(2), podtočka (c) zamjenjuje se sljedećim:

                              „(c)

                              područje primjene, visinu potpore, prihvatljive korisnike i, prema potrebi, metodologiju izračuna iznosa ili stope potpore raščlanjenih, ako je potrebno, po podmjerama i/ili vrstama operacija. Za svaku se vrstu operacije navodi specifikacija prihvatljivih troškova, uvjeti prihvatljivosti, iznosi i stope potpore koji se na nju primjenjuju te načela utvrđivanja kriterija odabira. Kod dodjeljivanja potpore financijskim instrumentima koji se provode u skladu s člankom 38. stavkom 4. prvim podstavkom točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013 navode se opis vrste financijskog instrumenta, opće kategorije krajnjih primatelja, opće kategorije prihvatljivih troškova, najveći iznos potpore i načela utvrđivanja kriterija odabira.”

      PRILOG II.

            „PRILOG II.

               Stope konverzije životinja u uvjetna grla (‚UG’) iz članka 9. stavaka 1. i 2.

                                    (1)

                                    Bikovi, krave i druga goveda starija od dvije godine, kopitari stariji od šest mjeseci

                        1,0 UG

                                    (2)

                                    Goveda od šest mjeseci do dvije godine

                        0,6 UG

                                    (3)

                                    Goveda mlađa od šest mjeseci

                        0,4 UG

                                    (4)

                                    Ovce i koze

                        0,15 UG

                                    (5)

                                    Rasplodne krmače > 50 kg

                        0,5 UG

                                    (6)

                                    Ostale svinje

                        0,3 UG

                                    (7)

                                    Kokoši nesilice

                        0,014 UG

                                    (8)

                                    Ostala perad

                        0,03 UG

                        Za vrste i kategorije životinja u ovoj tablici stope konverzije mogu se iznimno povećati ili smanjiti, uzimajući u obzir znanstvene dokaze koje je potrebno obrazložiti i valjano utemeljiti u PRR-u.
                        Druge vrste životinja mogu se iznimno dodati. Stope konverzije za takve vrste utvrđuju se uzimajući u obzir posebne okolnosti i znanstvene dokaze koje je potrebno obrazložiti i valjano utemeljiti u PRR-u.”

      PRILOG III.
      U dijelu 1. točki 2.2. Priloga III. Uredbi (EU) br. 808/2014 podtočka (b) zamjenjuje se sljedećim:

                     „(b)

                     za operacije koje nisu obuhvaćene točkom (c), a čija ukupna javna potpora prelazi 50 000 EUR, postavlja barem jedan plakat (najmanje veličine A3) ili ploču s informacijama o projektu, ističući financijsku potporu Unije, na mjesto koje je javnosti lako vidljivo. Međutim, za operacije u okviru članka 21. stavka 1. točaka (a) i (b) (povezane s izgubljenim prihodom i troškovima održavanja) i članaka 28. do 31., 33., 34. i 40. Uredbe (EU) br. 1305/2013 države članice mogu odlučiti da se taj zahtjev ne primjenjuje ili da se prag poveća. Države članice mogu odlučiti i da se, ako zbog prirode financirane operacije nije moguće odrediti prikladno mjesto za plakat ili ploču, taj zahtjev ne primjenjuje ni na druge operacije koje dovode do ulaganja ili da se za njih prag poveća. Informativna se ploča postavlja na lokacijama lokalnih akcijskih skupina koje se financiraju u okviru LEADER-a;”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/361 оd 28. veljače 2017. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               1.3.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 54/14

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/361
   оd 28. veljače 2017.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 28. veljače 2017.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor

            Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  EG

                  232,7

                  IL

                  243,7

                  MA

                  100,2

                  TR

                  94,5

                  ZZ

                  167,8

                  0707 00 05

                  MA

                  64,9

                  TR

                  204,0

                  ZZ

                  134,5

                  0709 91 00

                  EG

                  113,1

                  ZZ

                  113,1

                  0709 93 10

                  MA

                  54,1

                  TR

                  161,7

                  ZZ

                  107,9

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  54,7

                  IL

                  77,6

                  MA

                  45,7

                  TN

                  49,3

                  TR

                  74,6

                  ZZ

                  60,4

                  0805 50 10

                  EG

                  82,4

                  TR

                  71,7

                  ZZ

                  77,1

                  0808 30 90

                  CL

                  102,0

                  CN

                  100,4

                  ZA

                  114,9

                  ZZ

                  105,8

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 792/2013 оd 19. kolovoza 2013. o ukidanju obustave podnošenja zahtjeva za uvozne dozvole za proizvode od šećera u okviru određenih carinskih kvota

text:
               20.8.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 222/11

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 792/2013
   оd 19. kolovoza 2013.
   o ukidanju obustave podnošenja zahtjeva za uvozne dozvole za proizvode od šećera u okviru određenih carinskih kvota
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o „jedinstvenom ZOT-u”) (1),
   uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ) br. 891/2009 od 25. rujna 2009. o otvaranju i predviđanju upravljanja određenim carinskim kvotama Zajednice u sektoru šećera (2), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Podnošenje zahtjeva za uvozne dozvole u vezi s rednim brojevima 09.4319 i 09.4320 obustavljeno je od 27. rujna 2012. Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 879/2012 od 26. rujna 2012. o utvrđivanju koeficijenta dodjele za izdavanje uvoznih dozvola za koje su zahtjevi podneseni od 8. do 14. rujna 2012. za proizvode od šećera u okviru određenih carinskih kvota i o obustavi podnošenja zahtjeva za takve dozvole (3), u skladu s Uredbom (EZ) br. 891/2009.

               (2)

               Slijedom obavijesti o neiskorištenim i/ili djelomično iskorištenim dozvolama, količine pod tim rednim brojevima postale su ponovno dostupne. Stoga se obustava podnošenja zahtjeva treba ukinuti,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Obustava podnošenja zahtjeva za uvozne dozvole za redne brojeve 09.4319 i 09.4320 od 27. rujna 2012. utvrđena Provedbenom uredbom (EU) br. 879/2012 ukida se.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 19. kolovoza 2013.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,
         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

      (2)  SL L 254, 26.9.2009., str. 82.

      (3)  SL L 259, 27.9.2012., str. 3.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/764 оd 2. svibnja 2017. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Ovčí hrudkový syr – salašnícky (ZTS))

text:
               3.5.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 114/22

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/764
   оd 2. svibnja 2017.
   o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Ovčí hrudkový syr – salašnícky (ZTS))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Slovačke za odobrenje izmjene specifikacije za zajamčeno tradicionalni specijalitet „Ovčí hrudkový syr – salašnícky”, registriran u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 984/2010 (2).

               (2)

               Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
                   (3).

               (3)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” (ZTS).
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 2. svibnja 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  Uredba Komisije (EU) br. 984/2010 od 3. studenoga 2010. o upisu oznake u registar garantirano tradicionalnih specijaliteta (Ovčí hrudkový syr – salašnícky (GTS)) (SL L 286, 4.11.2010., str. 3.).

      (3)  SL C 388, 21.10.2016., str. 6.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1349 оd 19. srpnja 2017. o obustavi podnošenja zahtjeva za uvozne dozvole u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 891/2009 otvorene u sektoru šećera

text:
               20.7.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 188/7

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1349
   оd 19. srpnja 2017.
   o obustavi podnošenja zahtjeva za uvozne dozvole u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 891/2009 otvorene u sektoru šećera
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188. stavke 1. i 3.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom Komisije (EZ) br. 891/2009 (2) otvorene su godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda od šećera.

               (2)

               Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. srpnja 2017. za podrazdoblje od 1. do 31. srpnja 2017., za redni broj 09.4329, jednake su raspoloživim količinama. Podnošenje novih zahtjeva za te redne brojeve trebalo bi obustaviti do isteka razdoblja kvote.

               (3)

               Kako bi se omogućilo učinkovito upravljanje mjerom, ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Podnošenje novih zahtjeva za uvozne dozvole obustavlja se do isteka razdoblja kvote 2016./2017. za redne brojeve iz Priloga.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 19. srpnja 2017.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor

            Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 891/2009 od 25. rujna 2009. o otvaranju i predviđanju upravljanja određenim carinskim kvotama Zajednice u sektoru šećera (SL L 254, 26.9.2009., str. 82.).

      PRILOG

                  „Šećer iz koncesija CXL”
                  Razdoblje kvote 2016./2017.
                  Zahtjevi podneseni od 1. do 7. srpnja 2017.

                  Redni br.

                  Zemlja

                  Novi zahtjevi

                  09.4317

                  Australija

                  —

                  09.4318

                  Brazil

                  —

                  09.4319

                  Kuba

                  Obustavljeni

                  09.4320

                  Sve treće zemlje

                  —

                  09.4321

                  Indija

                  Obustavljeni

                  09.4329

                  Brazil

                  Obustavljeni

                  09.4330

                  Brazil

                  raspoloživo u razdobljima 2022./2023. i 2023./2024.

                  „Šećer s Balkana”
                  Razdoblje kvote 2016./2017.
                  Zahtjevi podneseni od 1. do 7. srpnja 2017.

                  Redni br.

                  Zemlja

                  Novi zahtjevi

                  09.4324

                  Albanija

                  —

                  09.4325

                  Bosna i Hercegovina

                  —

                  09.4326

                  Srbija

                  —

                  09.4327

                  Bivša jugoslavenska Republika Makedonija

                  —

                  Prijelazne mjere, „šećer iz iznimnog uvoza” i „industrijski šećer”
                  Razdoblje kvote 2016./2017.
                  Zahtjevi podneseni od 1. do 7. srpnja 2017.

                  Redni br.

                  Vrsta

                  Novi zahtjevi

                  09.4367

                  Prijelazne mjere (Hrvatska)

                  —

                  09.4380

                  Iznimni uvoz

                  —

                  09.4390

                  Industrijski šećer

                  —