title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1153/2012 od 3. prosinca 2012. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz semiš-kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

text:
               11/Sv. 129

               HR

               Službeni list Europske unije

               188

         32012R1153

               L 334/31

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1153/2012
   od 3. prosinca 2012.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz semiš-kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1338/2006 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz semiš-kože trenutačno obuhvaćene oznakama KN 4114 10 10 i 4114 10 90 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”) („konačne antidampinške mjere”). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem na razini od 58,9 %.

         2.   Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera

               (2)

               Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku konačnih antidampinških mjera na snazi (3), Komisija je 14. lipnja 2011. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnio UK Leather Federation („podnositelj zahtjeva”) koji predstavlja više od 50 % ukupne proizvodnje semiš-kože u Uniji.

               (3)

               Podneseni zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek konačnih antidampinških mjera za posljedicu mogao imati nastavljanje dampinga i štete za industriju Unije.

         3.   Pokretanje revizije nakon isteka mjera

               (4)

               Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 13. rujna 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije
                   (4) („obavijest o pokretanju postupka”), najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.

         4.   Ispitni postupak

   4.1.   Razdoblje revizije ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

               (5)

               Ispitni postupak u vezi s nastavljanjem dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2010. do 30. lipnja 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

         4.2.   Strane na koje se odnosi ispitni postupak

               (6)

               Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva i ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, nepovezane uvoznike, korisnike u Uniji na koje se navedeno odnosi te predstavnike zemlje izvoznice. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

               (7)

               S obzirom na očigledno veliki broj proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika i uvoznika u dotičnoj zemlji te nepovezanih izvoznika, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, te strane su zamoljene, prema članku 17. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od početka revizije i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka.

               (8)

               Primjenjivao se odabir uzoraka za proizvođače iz Unije te su od tri poznata proizvođača iz Unije u uzorku bile dvije skupine proizvođača.

               (9)

               Kontaktirano je šest poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a. Ipak, ni jedno od tih trgovačkih društava nije surađivalo u ispitnom postupku.

               (10)

               U pogledu uvoznika, utvrđeno je 35 nepovezanih uvoznika semiš-kože u Uniji i pozvano da dostave podatke o odabiru uzoraka. Javila su se samo dvojica od njih te su bili spremni surađivati u ovoj reviziji. Zato nije bio potreban odabir uzoraka za nepovezane uvoznike.

               (11)

               Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi te onima koje su se javile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Odgovori su primljeni od skupina proizvođača iz Unije u uzorku i dva nepovezana uvoznika koji su surađivali. Ni jedan od proizvođača izvoznika iz NRK-a nije surađivao u reviziji i ni jedno odgovarajuće udruženje potrošača nije Komisiji dostavilo podatke ili se javilo tijekom ispitnog postupka.

               (12)

               Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka dampinga i nastale štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih zainteresiranih strana:

               —

               Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Ujedinjena Kraljevina, i

               —

               Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italija.

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

               (13)

               Proizvod na koji se ova revizija odnosi je isti kao onaj u početnom ispitnom postupku, tj. semiš-koža i kombinacija semiš-kože, bez obzira na to je li rezana u oblike ili ne, uključujući neobojanu semiš-kožu i kombinaciju neobojane semiš-kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine, („dotični proizvod”) trenutačno obuhvaćena oznakama KN 4114 10 10 i 4114 10 90.

               (14)

               Ispitni postupak je, kao i početni ispitni postupak, potvrdio da dotični proizvod i proizvodi koji se proizvode i prodaju na domaćem tržištu u NRK-u, kao i oni koje proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u Uniji, imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te upotrebe te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA

               (15)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka dampinga.

         1.   Uvodne napomene

               (16)

               Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 9., ni jedan od šest kontaktiranih proizvođača izvoznika iz NRK-a nije sudjelovao u ispitnom postupku, a nalazi o vjerojatnosti nastavka dampinga morali su se temeljiti na raspoloživim činjenicama, a posebno podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva, uključujući podatke u revizijskom zahtjevu i statističkim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

         2.   Damping uvoza tijekom RRIP-a

   2.1.   Analogna zemlja

               (17)

               U skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost morala se utvrditi na temelju cijene ili izračunane uobičajene vrijednosti dobivene u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”), ili cijene iz analogne zemlje prema ostalim zemljama, uključujući Uniju, ili, kada to nije moguće, na bilo kojem drugom razumnom temelju, uključujući cijenu stvarno plaćenu ili koju treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod, prema potrebi valjano prilagođenu kako bi uključivala razumnu profitnu maržu.

               (18)

               U početnom ispitnom postupku SAD je služio kao analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Jedini proizvođač semiš-kože koji je radio u SAD-u u vrijeme početnog ispitnog postupka je od tada zatvorio svoj proizvodni pogon. Od onda se njegova semiš-koža uvozila od zajedničke tvrtke u Turskoj. Kako u SAD-u više nema značajne proizvodnje semiš-kože, ostale zemlje, odnosno, Novi Zeland, Turska i Indija, predviđene su kao analogne zemlje u obavijesti o pokretanju ove revizije. Kontaktirani su proizvođači iz potencijalnih analognih zemalja u Novom Zelandu, Turskoj i Indiji, ali se nije mogla ostvariti suradnja.

               (19)

               U izostanku suradnje od strane proizvođača iz analogne zemlje, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju podataka o prosječnoj cijeni indijskog uvoza u Uniju dostupnih u statističkim podacima Eurostata o uvozu za RRIP (Indija je zemlja s najvećim obujmom uvoza u Uniju). Vezano uz izvoznu cijenu, u izostanku suradnje od strane proizvođača izvoznika iz NRK-a, ona se temelji na podacima o prosječnoj cijeni kineskog uvoza u Uniji dostupnima u statističkim podacima Eurostata o uvozu za RRIP. Na tim je osnovama dampinška marža utvrđena kao razlika između prosječne cijene indijskog uvoza u Uniji koja se koristi kao uobičajena vrijednost i prosječne cijene kineskog uvoza koja se koristi kao izvozna cijena. Izračun dampinga dao je dampinšku maržu od 64 %.

         2.2.   Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

               (20)

               Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. S obzirom na činjenicu da ni jedan proizvođač izvoznik u NRK-u nije surađivao u ovom ispitnom postupku, donji zaključci oslanjaju se na raspoložive podatke u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno podatke koji su dostavljeni u revizijskom zahtjevu, podatke koje je dostavio podnositelj zahtjeva, kao i podatke Eurostata.

               (21)

               U tom pogledu, analizirani su sljedeći elementi: razvoj uvoza iz NRK-a, proizvodni i rezervni kapacitet proizvođača izvoznika i privlačnost tržišta Unije u smislu cijena i obujma.

               (22)

               Kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 32., usporedba cijena između uvoza iz NRK-a u RRIP-u i cijena industrije Unije pokazuje značajno sniženje cijena (51,6 %). Tržište Unije i dalje je privlačno za kineske proizvođače izvoznike u pogledu cijena i obujma. To podupire činjenica da postoje značajni proizvodni kapaciteti dostupni u NRK-u od uvođenja mjera kad je uvoz iz NRK-a bio smanjen. Već prije uvođenja mjera NRK je utrostručio svoj tržišni udio u Uniji za ovaj proizvod — od tržišnog udjela tržišta Unije od 10,7 % 2001. do 31,7 % 2004. Osim toga, kineske izvozne cijene u Uniju još uvijek su više od onih na tržištima određenih drugih trećih zemalja, što tržište Unije čini privlačnim kineskim proizvođačima izvoznicima.

               (23)

               Gornja analiza pokazuje da je kineski izvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama s vrlo visokim dampinškim maržama. Najviše s obzirom na analizu razina cijena u Uniji, kao i raspoložive kapacitete u NRK-u, može se zaključiti da je nastavak dampinga vjerojatan u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

         D.   ŠTETA

   1.   Industrija Unije

               (24)

               Istovjetni proizvod u Uniji proizvode tri (skupine) trgovačkih društava. Dvije predstavlja podnositelj zahtjeva i nalaze se u UK-u i Italiji s dijelom prerade u Poljskoj i Rumunjskoj. Treći proizvođač nalazi se u Italiji i podržava zahtjev. Svi ostali proizvođači semiš-kože navodno su zatvorili svoje proizvodne pogone od 2006. kad su uvedene početne mjere.

               (25)

               Ukupna proizvodnja Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe utvrđena je na temelju odgovora na upitnik od proizvođača iz Unije u uzorku i osnovnih makropodataka koje je dostavio treći proizvođač tijekom utvrđivanja stanja i odabira uzoraka. Ta trgovačka društva čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe, te se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”. Dva proizvođača u uzorku čine 80 % proizvodnje Unije.

               (26)

               Budući da se mikroekonomski pokazatelji štete temelje na podacima samo dva trgovačka društva, prikazuju se u indeksiranom formatu kako bi se sačuvala povjerljivost prema članku 19. Osnovne uredbe.

         2.   Potrošnja na tržištu Unije

               (27)

               Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije te uvoza prema podacima Eurostata.

               (28)

               Također se napominje da je od 2010. postojao značajan obujam izvoza semiš-kože po niskim cijenama u ostatak Unije preko Španjolske (oko 31 % u smislu tržišnog udjela). Napominje se da Španjolska više nema proizvodnje istovjetnog proizvoda te prodaja semiš-kože iz Španjolske ostatku Unije prelazi uvoz. Ovaj obujam dodaje se podatku o potrošnji. Između 2008. i RRIP-a, potrošnja Unije povećala se za 26 %, dok se glavno povećanje dogodilo između 2009. i 2010.

                  Tablica 1.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Ukupna potrošnja Unije (u tisućama četvornih stopa) (5)

                           22 107

                           22 300

                           28 434

                           27 827

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              101

                              129

                              126

         3.   Uvoz iz NRK-a

   (a)   Obujam i tržišni udio

               (29)

               Nakon uvođenja mjera 2006., kineski uvoz značajno se smanjio i još uvijek je prilično ograničen te odgovara tržišnom udjelu od oko 4 % tijekom RRIP-a. Neovisno o tome, tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza podrijetlom iz NRK-a povećao se za 9 postotnih bodova te je dosegnuo razinu od 1 103 330 četvornih stopa tijekom RRIP-a. Međutim, kineski uvoz nije se povećao po jednakoj stopi kao i potrošnja Unije te se tržišni udio kineskog uvoza smanjio tijekom razmatranog razdoblja.

                  Tablica 2.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz dotične zemlje (u tisućama četvornih stopa) (6)

                           1 010,00

                           786,67

                           883,33

                           1 103,33

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              78

                              87

                              109

                           Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje (6)

                           5 %

                           4 %

                           3 %

                           4 %

         (b)   Cijene

   i.
         Razvoj cijena

               (30)

               Prosječna cijena kineskog uvoza mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja. U usporedbi s 2008., cijena se najprije povećala 2009. prije pada za 13 % 2010. te se tijekom RRIP-a vratila na razinu iz 2008.

                  Tablica 3.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/četvorna stopa) (7)

                           0,45

                           0,61

                           0,39

                           0,46

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              136

                              87

                              102

         ii.
         Sniženje cijena

               (31)

               Za potrebe analize sniženja cijena, ponderirane prosječne prodajne cijene industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama CIF izvoznika iz NRK-a. Stoga su prodajne cijene Unije prilagođene posebno za troškove kredita, troškove isporuke, pakiranje i provizije na razinu franko tvornica. Cijene CIF izvoza iz NRK-a dobivene su od Eurostata i usklađene kako bi pokrile sve troškove vezane uz carinjenje, odnosno carinsku tarifu i troškove nakon uvoza (cijena sa svim troškovima).

               (32)

               Usporedba je pokazala da je tijekom RRIP-a uvoz dotičnog proizvoda snizio cijene industrije Unije za oko 51,6 %.

         4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (33)

               Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključilo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su imali utjecaja na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

               (34)

               Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su na sljedeće dvije razine:

                           —

                           Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, kapacitet, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zapošljavanje, produktivnost, prosječne jedinične cijene i visina dampinških marža te oporavak od učinaka prošlog dampinga) ocjenjivali su se na razini cjelokupne industrije Unije na temelju podataka prikupljenih od potpunih odgovora na upitnik trgovačkih društava u uzorku te makropodataka koje je dostavio treći proizvođač iz Unije.

                           —

                           Analiza mikroekonomskih pokazatelja (zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) temeljila se na podacima izvedenima iz valjano provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavila trgovačka društva u uzorku. Ti podaci smatraju se reprezentativnima za cijelu industriju Unije. S obzirom da se ti pokazatelji povezuju samo s dva trgovačka društva, apsolutni se podaci ne mogu otkriti zbog povjerljivosti prema članku 19. Osnovne uredbe te su niže navedeni samo indeksi.

         (a)   Makroekonomski pokazatelji

   4.1.   Proizvodnja

               (35)

               Proizvodnja u Uniji se od 2008. stalno smanjivala te je tijekom RRIP-a pala na 12 % ispod svoje razine iz 2008., unatoč činjenici da se potrošnja istodobno povećala za 26 %.

                  Tablica 4.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Proizvodnja (u tisućama četvornih stopa) (8)

                           7 659

                           7 223

                           7 100

                           6 753

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              94

                              93

                              88

         4.2.   Proizvodni kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta

               (36)

               Kapacitet proizvodnje ostao je stabilan između 2008. i RRIP-a. Dok je iskorištenost kapaciteta već 2008. bila na niskoj razini, smanjenje proizvodnje između 2008. i RRIP-a dovelo je do daljnjeg značajnog pada iskorištenosti kapaciteta za 7 postotnih bodova između 2008 i RRIP-a.

                  Tablica 5.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Proizvodni kapacitet (u tisućama četvornih stopa) (9)

                           13 290

                           13 290

                           13 290

                           13 290

                              Indeks (2008. = 100)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Iskorištenost kapaciteta (9)

                           58 %

                           54 %

                           53 %

                           51 %

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              94

                              93

                              88

         4.3.   Obujam prodaje

               (37)

               Prodaja industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima povećala se za 5 % između 2008. i 2009. prije pada od 2 % između 2010. te ponovnog rasta tijekom RRIP-a. Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje povećao za 9 %.

                  Tablica 6.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Obujam prodaje Unije nepovezanim kupcima (u tisućama četvornih stopa) (10)

                           5 144

                           5 393

                           5 324

                           5 627

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              105

                              103

                              109

         4.4.   Tržišni udio

               (38)

               Između 2008. i 2009. industrija Unije uspjela je donekle vratiti 1 % tržišnog udjela od svoje ionako niske razine od 23 % 2008., prije nego je njezin tržišni udio pao za 4 postotna boda na samo 20 % tijekom RRIP-a.

                  Tablica 7.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Tržišni udio industrije Unije (11)

                           23 %

                           24 %|

                           19 %

                           20 %

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              104

                              80

                              87

         4.5.   Rast

               (39)

               Između 2008. i RRIP-a, dok se potrošnja Unije povećala za 26 %, obujam prodaje proizvođačâ iz Unije na tržištu Unije povećao se samo za 9 %, dok se tržišni udio proizvođača iz Unije smanjio za 3 postotna boda. Stoga se zaključuje da su proizvođači iz Unije teško mogli imati koristi od rasta tržišta.

         4.6.   Zaposlenost

               (40)

               Nakon prvog značajnog pada zaposlenosti od 9 % između 2008. i 2009., razina zaposlenosti u industriji Unije nastavila je padati. Od 74 zaposlenika 2008., samo je 59 zaposlenika preostalo u RRIP-u, što znači ukupan pad od 19 %.

                  Tablica 8.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Zaposlenost u području dotičnog proizvoda (osobe) (12)

                           74

                           67

                           62

                           59

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              91

                              84

                              81

         4.7.   Produktivnost

               (41)

               Produktivnost radne snage industrije Zajednice, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi godišnje, smanjila se za 9 % između 2008. i RRIP-a. To je odraz činjenice da se zaposlenost smanjivala brže nego proizvodnja.

                  Tablica 9.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Produktivnost (četvorna stopa po zaposleniku) (13)

                           104 031

                           107 536

                           114 512

                           113 655

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              103

                              110

                              109

         4.8.   Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene

               (42)

               Jedinične prodajne cijene industrije Unije ostale su stabilne između 2008. i RRIP-a. Kako je gore spomenuto, cijene industrije Unije značajno je snizio dampinški kineski uvoz. Ipak, zadržana razina cijene bila je na štetu tržišnog udjela industrije Unije.

                  Tablica 10.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Jedinična cijena na tržištu Unije (EUR/četvorna stopa) (14)

                           1,01

                           0,97

                           1,01

                           1,01

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              96

                              100

                              100

         4.9.   Visina dampinške marže

               (43)

               S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz NRK-a, učinak stvarne marže dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.

         4.10.   Oporavak od učinaka prošlog dampinga

               (44)

               Gore ispitani pokazatelji pokazuju da je, bez obzira na uvođenje antidampinških mjera 2006., gospodarsko i financijsko stanje industrije Unije i dalje jako nestabilno i štetno. Stoga se nije mogao utvrditi nikakav stvarni oporavak od prošlog dampinga te se smatra da je industrija Unije i dalje osjetljiva na štetni učinak bilo kakvog dampinškog uvoza na tržište Unije.

         (b)   Mikroekonomski pokazatelji

   4.11.   Zalihe

               (45)

               Razina završnih zaliha industrije Unije značajno se povećala za 31 % između 2008. i RRIP-a. Daljnja je analiza omogućila poboljšanje ocjene razvoja broja mjeseci proizvodnje u zalihama. U tom pogledu su 2008. proizvođači u uzorku držali oko pet mjeseci proizvodnje (43 %), ali su zbog pritiska dampinškog uvoza bili prisiljeni povećati zalihe na više od sedam mjeseci proizvodnje (što odgovora 63 % ukupne godišnje proizvodnje) tijekom RRIP-a. Stoga se potvrđuje zaključak da kretanje zaliha pokazuje štetno stanje.

                  Tablica 11.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Završne zalihe (u četvornim stopama) (15)

                           Povjerljivi poslovni podaci

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              116

                              135

                              131

         4.12.   Plaće

               (46)

               Prosječna plaća po zaposleniku bila je stabilna između 2008. i 2009., kao i između 2010. i RRIP-a. Razlog naglog povećanja za 20 % između 2009. i 2010. je značajno povećanje u troškovima rada dva trgovačka društva u uzorku unatoč činjenici da se zaposlenost smanjila.

                  Tablica 12.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Godišnji troškovi rada po zaposleniku (u tisućama EUR) (16)

                           Povjerljivi poslovni podaci

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              100

                              120

                              120

         4.13.   Ulaganja

               (47)

               Godišnja ulaganja trgovačkih društava u uzorku u proizvodnju istovjetnog proizvoda prvenstveno su bila za održavanje i povećala su se za 21 % tijekom 2008. i RRIP-a. Razlog naglog povećanja između 2010. i RRIP-a jest nabava opreme jednog od trgovačkih društava u uzorku 2011.

                  Tablica 13.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Neto ulaganja (EUR) (17)

                           Povjerljivi poslovni podaci

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              102

                              72

                              121

         4.14.   Profitabilnost i povrat ulaganja

               (48)

               Industrija Unije je stvarala gubitke tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Između 2008. i RRIP-a gubici (u apsolutnom smislu i izraženi kao postotak prometa) su se više nego udvostručili.

               (49)

               Slično tome, povrat ulaganja („ROI”) bio je negativan tijekom cijelog razmatranog razdoblja i pogoršao se za –131 postotni bod između 2008. i RRIP-a.

                  Tablica 14.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Neto dobit prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% neto prodaje) (18)

                           Povjerljivi poslovni podaci

                              Indeks (2008. = 100)

                           – 100

                           –95

                           –73

                           – 203

                           Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja) (18)

                           Povjerljivi poslovni podaci

                              Indeks (2008. = 100)

                           – 100

                           –95

                           –73

                           – 231

         4.15.   Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala

               (50)

               Neto novčani tok iz poslovanja ostao je negativan tijekom cijelog razmatranog razdoblja, te se pogoršao za skoro –300 postotnih bodova između 2008. i RRIP-a.

                  Tablica 15.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Novčani tok (EUR) (19)

                           Povjerljivi poslovni podaci

                              Indeks (2008. = 100)

                              – 100

                              – 115

                              –77

                              – 398

               (51)

               Nije bilo nikakvih naznaka da se industrija Unije susrela s poteškoćama prilikom prikupljanja kapitala.

         (c)   Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika

   4.16.   Učinak dampinškog uvoza

               (52)

               Nakon uvođenja mjera kineski uvoz značajno se smanjio i još uvijek je poprilično ograničen te odgovara tržišnom udjelu od oko 4 % tijekom RRIP-a. Usporedba cijena između ovog uvoza i cijena industrije Unije pokazuje, međutim, značajno sniženje cijena (51,6 %). S obzirom da je semiš-koža standardizirani proizvod, da je područje primjene proizvoda vrlo ograničeno te i je kineska roba u smislu kvalitete slična europskoj, relativno mali tržišni udio kineskog uvoza kombiniran sa značajnim sniženjem cijena upućuje na značajan učinak tog uvoza na stanje industrije Unije.

         4.17.   Uvoz iz ostalih zemalja

               (53)

               Postoji značajan uvoz iz Indije, Turske i Novog Zelanda kao i uvoz iz ostalih zemalja koji zajedno predstavlja tržišni udio od 46 % u RRIP-u (pad sa 60 % 2008.).

               (54)

               U pogledu uvoza iz Indije, napominje se da je njegov obujam značajan te da se njegov tržišni udio povećao s 11 % 2008. na 16 % u RRIP-u. Istodobno, prosječna cijena indijskog uvoza nešto je niža od prosječnih cijena proizvođača iz Unije. S obzirom na značajan obujam i razliku u cijeni, smatra se da indijski uvoz u određenoj mjeri doprinosi negativnom gospodarskom stanju industrije Unije. Istodobno se napominje da su cijene indijskog uvoza više od 60 % više od dampinškog kineskog uvoza. Stoga se smatra da ovaj ograničeni učinak na trenutačno stanje industrije Unije najvjerojatnije ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja u dampinškom kineskom uvozu i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koje bi nastalo ako bi mjere prestale važiti.

                  Tablica 16.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz Indije (u tisućama četvornih stopa) (20)

                           2 330,00

                           2 123,33

                           4 276,67

                           4 436,67

                           Tržišni udio uvoza iz Indije (20)

                           11 %

                           10 %

                           15 %

                           16 %

                              Prosječna cijena uvoza iz Indije (EUR/četvorna stopa)

                           0,79

                           0,82

                           0,66

                           0,75

               (55)

               Također postoji značajan uvoz iz Turske koji predstavlja tržišni udio od 10 % u RRIP-u (pad s 18 % 2008.). Istodobno su prosječne cijene ovog uvoza mnogo više nego semiš-koža iz NRK-a i jako su blizu razini cijene industrije Unije. S obzirom na silazno kretanje uvoza iz Turske i njegove relativno visoke cijene, smatra se da ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.

                  Tablica 17.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz Turske (u tisućama četvornih stopa) (21)

                           4 063,33

                           2 623,33

                           2 933,33

                           2 700,00

                           Tržišni udio uvoza iz Turske (21)

                           18 %

                           12 %

                           10 %

                           10 %

                              Prosječna cijena uvoza iz Turske (EUR/četvorna stopa)

                           0,77

                           0,89

                           1,05

                           1,20

               (56)

               Također postoji značajan uvoz iz Novog Zelanda koji predstavlja tržišni udio od 7 % u RRIP-u i koji je porastao s 3 % 2008. Međutim, prosječne cijene ovog uvoza puno su više nego semiš-koža iz NRK-a i čak i više od razine cijene industrije Unije. S obzirom na relativno visoke cijene uvoza iz Novog Zelanda, smatra se da ni on ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.

                  Tablica 18.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz Novog Zelanda (u tisućama četvornih stopa) (22)

                           716,67

                           2 426,67

                           1 966,67

                           1 883,33

                           Tržišni udio uvoza iz Novog Zelanda (22)

                           3 %

                           11 %

                           7 %

                           7 %

                              Prosječna cijena uvoza iz Novog Zelanda (EUR/četvorna stopa)

                           1,29

                           1,43

                           1,43

                           1,48

               (57)

               Uvoz iz ostatka svijeta predstavlja tržišni udio od 13 % u RRIP-u (pad s 27 % 2008.). Istodobno su prosječne cijene ovog uvoza puno više nego semiš-koža iz NRK-a i blizu su razini cijene industrije Unije. S obzirom na silazno kretanje uvoza iz ostatka svijeta i njegove relativno visoke cijene u usporedbi s uvozom semiš-kože iz NRK-a, smatra se da ni on ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.

                  Tablica 19.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz ostatka svijeta (u tisućama četvornih stopa) (23)

                           5 896,67

                           4 013,33

                           4 480,00

                           3 556,67

                           Tržišni udio uvoza iz ostatka svijeta (23)

                           27 %

                           18 %

                           16 %

                           13 %

                              Prosječna cijena uvoza iz ostatka svijeta (EUR/četvorna stopa)

                           0,63

                           0,84

                           0,81

                           0,84

               (58)

               Uvoz iz svih ostalih trećih zemalja zajedno predstavlja tržišni udio od 46 % u RRIP-u (pad sa 60 % 2008.). Istodobno su prosječne cijene ovog uvoza puno više nego semiš-koža iz NRK-a i vrlo su blizu razini cijene industrije Unije. S obzirom na silazno kretanje uvoza iz trećih zemalja i njegove relativno visoke cijene, smatra se da, kao cjelina, također ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.

                  Tablica 20.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz trećih zemalja (u tisućama četvornih stopa) (24)

                           13 006,67

                           11 186,67

                           13 656,67

                           12 576,67

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              86

                              105

                              97

                           Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja (EUR/četvorna stopa) (24)

                           60 %

                           51 %

                           49 %

                           46 %

                              Prosječna cijena uvoza iz ostalih zemalja (EUR/četvorna stopa)

                           0,74

                           0,98

                           0,91

                           0,98

         5.   Zaključak o stanju industrije Unije

               (59)

               U Uniji su preostala samo tri proizvođača (svi su mala i srednja poduzeća). Svi ostali proizvođači semiš-kože navodno su zatvorili svoje proizvodne pogone od 2006. kad su uvedene početne mjere. Na to se može gledati kao na rezultat povećanog pritiska koji kineski dampinški uvoz vrši na tržište Unije, čak i u situaciji povećane potrošnje.

               (60)

               Analiza štete pokazuje da se stanje industrije Unije pogoršalo tijekom razmatranog razdoblja. Posebno je proizvodnja pala za oko 12 %, pa čak i ako se prodaja blago povećala, to je povećanje bilo manje od povećanja potrošnje te se posljedično tržišni udio proizvođača Unije smanjio za 3 postotna boda.

               (61)

               Istodobno, analiza mikroekonomskih pokazatelja pokazuje da su profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok industrije Unije ostali negativni tijekom cijelog razmatranog razdoblja te su se dalje pogoršali prema RRIP-u.

               (62)

               Analiziran je uvoz iz Indije, Turske, Novog Zelanda i ostatka svijeta. U pogledu tokova svakog pojedinačnog uvoza, te ako ih se uzme zajedno, smatra se da ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.

               (63)

               S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da industrija Unije i dalje trpi materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe te da je njezino stanje vrlo nestabilno i osjetljivo i da je daleko od stanja koje bi se moglo očekivati da je došlo do oporavka od štete utvrđene u početnom ispitnom postupku.

               (64)

               Također je zaključeno da je štetno stanje industrije Unije prvenstveno uzrokovano stalnim postojanjem (čak i u malim količinama) dampinškog uvoza i uvoza po niskim cijenama iz NRK-a.

         E.   VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE

   1.   Učinak predviđenog obujma uvoza i cijena u slučaju stavljanja mjera izvan snage

               (65)

               Iako se obujam uvoza iz NRK-a značajno smanjio nakon uvođenja mjera 2006., smatra se da u NRK-u ostaju značajni proizvodni kapaciteti (vidjeti uvodnu izjavu 22.). Ti se rezervni kapaciteti mogu jednostavno preusmjeriti na tržište Unije ako bi mjere prestale važiti.

               (66)

               Smatra se da bi, ako bi mjere prestale važiti, kineski proizvođači izvoznici najvjerojatnije nastojali vratiti sav izgubljeni tržišni udio u Uniji. Značajno sniženje cijena koje je utvrdio ispitni postupak pokazuje da ga razina cijena u Uniji čini vrlo zanimljivim tržištem za kineski uvoz (vidjeti uvodnu izjavu 22.).

         2.   Zaključak o nastavku štete

               (67)

               Na navedenoj osnovi zaključuje se da bi stavljanje izvan snage mjera na uvoz iz NRK-a najvjerojatnije dovelo do nastavka štete industriji Unije.

         F.   INTERES UNIJE

   1.   Uvod

               (68)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, s jedne strane, i uvoznika i korisnika s druge.

               (69)

               Trebalo bi podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične strane.

               (70)

               Na temelju toga je ispitano može li se, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja štetnog dampinga, jasno zaključiti da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju ne bi bilo u interesu Unije.

         2.   Interes industrije Unije

               (71)

               Industrija Unije, koju čine mala i srednja poduzeća, stalno je gubila tržišni udio i pretrpjela je materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja. Ako bi mjere prestale važiti, industrija Unije bi najvjerojatnije bila u još gorem stanju.

         3.   Interes uvoznika

               (72)

               Dva su nepovezana uvoznika surađivala u ispitnom postupku. Poslovna djelatnost vezana uz semiš-kožu čini samo ograničen dio njihovih prometa. Nema naznaka da bi nastavak mjera imao značajan negativan učinak na njihove aktivnosti.

         4.   Interes korisnika i kupaca

               (73)

               Ni jedan korisnik ili udruženje potrošača nisu se javili u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka, što je bio slučaj i u početnom ispitnom postupku. S obzirom na početni ispitni postupak, smatralo se da dotične mjere ne bi nepotrebno utjecale na interes tih stranaka, a u pogledu njihove stalne nesuradnje, može se zaključiti da zadržavanje mjera i dalje neće utjecati na njihov interes. Postojanje značajnog uvoza iz ostalih izvora i po konkurentnim cijenama osigurat će korisnicima i potrošačima daljnji široki izbor različitih dobavljača dotičnog proizvoda i po razumnim cijenama.

         5.   Zaključak

               (74)

               Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.

         G.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (75)

               Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.

               (76)

               Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz semiš-kože podrijetlom iz NRK-a trebaju zadržati. Podsjeća se da se te mjere sastoje od pristojbe ad valorem na razini od 58,9 %,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška mjera na semiš-kožu i kombinaciju semiš-kože, bez obzira na to je li rezana u oblike ili ne, uključujući neobojanu semiš-kožu i kombinaciju neobojane semiš-kože, trenutačno obuhvaćenu oznakama KN 4114 10 10 i 4114 10 90 podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 58,9 %.
   3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 3. prosinca 2012.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         N. SYLIKIOTIS

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 251, 14.9.2006., str. 1.

      (3)  SL C 19, 20.1.2011., str. 9.

      (4)  SL C 270, 13.9.2011., str. 6.

      (5)  Podaci iz Eurostata i odgovori na upitnik

      (6)  Podaci Eurostata

      (7)  Podaci Eurostata

      (8)  Podaci iz odgovora na upitnik

      (9)  Podaci iz odgovora na upitnik

      (10)  Podaci iz odgovora na upitnik

      (11)  Podaci iz Eurostata i odgovori na upitnik

      (12)  Podaci iz odgovora na upitnik

      (13)  Podaci iz odgovora na upitnik

      (14)  Podaci iz odgovora na upitnik

      (15)  Podaci iz odgovora na upitnik

      (16)  Podaci iz odgovora na upitnik

      (17)  Podaci iz odgovora na upitnik

      (18)  Podaci iz odgovora na upitnik

      (19)  Podaci iz odgovora na upitnik

      (20)  Podaci iz Eurostata i odgovori na upitnik

      (21)  Podaci iz Eurostata i odgovori na upitnik

      (22)  Podaci iz Eurostata i odgovori na upitnik

      (23)  Podaci iz Eurostata i odgovori na upitnik

      (24)  Podaci iz Eurostata i odgovori na upitnik


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 506/2012 od 14. lipnja 2012. o upisu naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Kraški pršut (ZOZP))

text:
               15/Sv. 21

               HR

               Službeni list Europske unije

               44

         32012R0506

               L 154/20

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 506/2012
   od 14. lipnja 2012.
   o upisu naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Kraški pršut (ZOZP))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (1), a posebno njezin članak 7. stavak 4. prvi podstavak,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 6. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 510/2006, zahtjev Slovenije za registraciju naziva „Kraški pršut” objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 dana 29. ožujka 2010. Italija je dostavila prigovor Komisiji na temelju članka 7. stavka 3. točaka (a) i (c) Uredbe (EZ) br. 510/2006. U svom pismu od 14. lipnja 2010., Komisija je pozvala zainteresirane strane da započnu odgovarajuće savjetovanje.

               (3)

               Slovenija i Italija su unutar šest mjeseci postigle sporazum, o kojem su obavijestile Komisiju 9. studenoga 2010. i koji sadržava izmjene prvobitnih specifikacija, posebice uklanjanje upućivanja na selo Štanjel.

               (4)

               Ovo uklanjanje utječe na utvrđeno zemljopisno područje i stoga se ne može smatrati manjom izmjenom.

               (5)

               U skladu s drugim podstavkom članka 7. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 510/2006, Komisija bi trebala ponovno provesti ispitivanje iz članka 6. stavka 1. te Uredbe.

               (6)

               Zahtjev za registraciju naziva „Kraški pršut”, izmijenjen nakon sporazuma između Slovenije i Italije, je shodno tome ponovno objavljen u Službenom listu Europske unije
                   (3).

               (7)

               Kako Komisija nije primila nijedan prigovor u smislu članka 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006, taj bi naziv trebalo upisati u Registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv naveden u Prilogu ovoj Uredbi ovime se upisuje u Registar.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 14. lipnja 2012.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12.

      (2)  SL C 235, 30.9.2009., str. 32.

      (3)  SL C 284, 28.9.2011., str. 25.
   PRILOG
   Poljoprivredni proizvodi navedeni u Prilogu I. Ugovoru namijenjeni prehrani ljudi:

      Razred 1.2.   Mesni proizvodi (kuhani, usoljeni, dimljeni itd.)

   SLOVENIJA
   Kraški pršut (ZOZP)


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 849/2012 od 19. rujna 2012. o odobrenju pripravka limunske kiseline, sorbinske kiseline, timola i vanilina kao dodatka hrani za životinje za piliće za tov, piliće koji se uzgajaju za nesenje, sve manje značajne ptičje vrste za tov i uzgajane za nesenje te odbijene Suidae osim Sus scrofa domesticus (nositelj odobrenja Vetagro SpA)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 66

               HR

               Službeni list Europske unije

               206

         32012R0849

               L 253/8

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 849/2012
   od 19. rujna 2012.
   o odobrenju pripravka limunske kiseline, sorbinske kiseline, timola i vanilina kao dodatka hrani za životinje za piliće za tov, piliće koji se uzgajaju za nesenje, sve manje značajne ptičje vrste za tov i uzgajane za nesenje te odbijene Suidae osim Sus scrofa domesticus (nositelj odobrenja Vetagro SpA)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje za korištenje u hranidbi životinja (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje za korištenje u hranidbi životinja te osnova i postupci za izdavanje takvog odobrenja.

               (2)

               U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003, podnesen je zahtjev za odobrenje pripravka limunske kiseline, sorbinske kiseline, timola i vanilina. Uz taj zahtjev priloženi su podaci i dokumenti koji se zahtijevaju u skladu s člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

               (3)

               Zahtjev se odnosi na odobrenje pripravka limunske kiseline, sorbinske kiseline, timola i vanilina kao dodatka hrani za životinje za piliće za tov, piliće uzgajane za nesenje, sve manje značajne ptičje vrste za tov i uzgajane za nesenje te sve manje značajne vrste svinja (odbijene), i njegovo uvrštenje u kategoriju dodataka hrani za životinje „Zootehnički dodaci”.

               (4)

               Korištenje pripravka limunske kiseline, sorbinske kiseline, timola i vanilina odobreno je Uredbom Komisije (EZ) br. 1117/2010 (2) na 10 godina kao dodatka hrani za životinje za korištenje kod odbijene prasadi.

               (5)

               Europska agencija za sigurnost hrane (dalje u tekstu „Agencija”) zaključila je u mišljenju od 25. svibnja 2012. (3) da pod predloženim uvjetima korištenja pripravak limunske kiseline, sorbinske kiseline, timola i vanilina naveden u Prilogu nema štetan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš, te da taj dodatak ima potencijal da poboljša osobine ciljnih vrsta. Agencija ne smatra da postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Ona je također provjerila izvještaj o analitičkoj metodi dodatka hrani za životinje koji je podnio Referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

               (6)

               Procjena toga pripravka pokazuje da su ispunjeni uvjeti za odobrenje, kako je predviđeno člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti korištenje tog pripravka kako je definirano u Prilogu ovoj Uredbi.

               (7)

               Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Pripravak naveden u Prilogu, koji pripada kategoriji dodataka hrani za životinje „Zootehnički dodaci” i funkcionalnoj skupini „Ostali zootehnički dodaci”, odobrava se kao dodatak hrani za životinje u hranidbi životinja kako je definirano u tom Prilogu.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 19. rujna 2012.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

      (2)  SL L 317, 3.12.2010., str. 3.

      (3)  EFSA Journal 2012.; 10(5):2670.

      PRILOG

                  Identifikacijski broj dodatka hrani za životinje

                  Naziv nositelja odobrenja

                  Dodatak hrani za životinje

                  Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

                  Vrsta ili kategorija životinja

                  Najviša dob

                  Najmanji sadržaj

                  Najveći sadržaj

                  Ostale odredbe

                  Trajanje odobrenja

                  mg/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

                     Kategorija zootehničkih dodataka. Funkcionalna skupina: ostali zootehnčki dodaci (poboljšanje zootehničkih parametara)

                  4d 3

                  Vetagro SpA

                  Pripravak limunske kiseline, sorbinske kiseline, timola i vanilina

                                 Sastav dodatka hrani za životinje

                              Pripravak od zaštićenih mikrozrnaca koja sadrže limunsku kiselinu, sorbinsku kiselinu, timol i vanilin s najmanje:

                                          Limunske kiseline: 25 g/100 g

                                          Sorbinske kiseline: 16,7 g/100 g

                                          Timola: 1,7 g/100 g

                                          Vanilina: 1 g/100 g

                                 Značajke aktivne tvari

                                          Limunska kiselina C6H8O7 (čistoća ≥ 99,5 %)
                                          2-hidroksi-1,2,3-propan trikarboksilna kiselina, CAS broj 77-92-9 bez vode

                                          Sorbinska kiselina C6H8O2 (čistoća ≥ 99,5 %)
                                          2,4-heksadienska kiselina, CAS broj 110-44-1

                                          Timol (čistoća ≥ 98 %)
                                          5-metil-2-(1-metiletil)fenol, CAS broj 89-83-8)

                                          Vanilin (čistoća ≥ 99,5 %)
                                          4-hidroksi-3-metoksibenzaldehid, CAS broj 121-33-5)

                                 Analitičke metode
                                  (1)

                              Određivanje sorbinske kiseline i timola u hrani za životinje: metoda obrnute faze visokodjelatne tekućinske kromatografijeopremljenes ultraljubičastim/diodnim otkrivanjem sadržaja (RP-HPLC-UV/DAD). Određivanje limunske kiseline u dodatku hrani za životinje i premiksima: (RP-HPLC-UV/DAD). Određivanje limunske kiseline u hrani za životinje: enzimatsko određivanje limunskog sadržaja - NADH (reducirani oblik nikotinamid adenin dinukleotida) spektrometrijska metoda.

                  Pilići za tov i uzgajani za nesenje
                  Manje značajne ptičje vrste za tov i uzgajane za nesilice

                  —

                  200

                  —

                  Za zaštitu: za vrijeme rukovanja koriste se zaštita kod disanja, naočale i rukavice.

                  10. listopada 2022.

                  Odbijene Suidae

                  osim Sus scrofa domesticus

                  1 000

         (1)  Detalji analitičkih metoda dostupni su na sljedećoj adresi Referentnog laboratorija: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 978/2014 оd 16. rujna 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br. 165/2011 o smanjenju određenih kvota za izlov skuše dodijeljenih Španjolskoj za 2011. i naredne godine zbog prelova u 2010.

text:
               17.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 275/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 978/2014
   оd 16. rujna 2014.
   o izmjeni Uredbe (EU) br. 165/2011 o smanjenju određenih kvota za izlov skuše dodijeljenih Španjolskoj za 2011. i naredne godine zbog prelova u 2010.
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (1), a posebno njezin članak 105. stavke 1. i 2.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom Komisije (EU) br. 165/2011 (2) utvrđeno je da se kvota za izlov skuše (Scomber scombrus) u zoni VIII.c, IX. i X., u vodama Unije CECAF 34.1.1, („kvota za izlov skuše”) dodijeljena Španjolskoj u 2013. smanjuje za 8 126 tona.

               (2)

               Uredbom (EU) br. 165/2011 utvrđeno je i da se kvota za izlov skuše koja se može dodijeliti Španjolskoj u 2015. i, prema potrebi, narednim godinama smanjuje za 9 747 tona.

               (3)

               Dana 19. veljače 2014. Španjolska je obavijestila Komisiju da njezina kvota za izlov skuše za 2013. nije bila u potpunosti iskorištena te je od Komisije zatražila da neiskorištenu količinu uzme u obzir za potrebe povrata zbog prelova skuše u 2010., kako je određeno Uredbom (EU) br. 165/2011. Neiskorištena količina iznosi 4 158 tona.

               (4)

               Međutim, Španjolska je u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96 (3) zatražila da se u okviru ograničenja iz te Uredbe dio njezine kvote za izlov skuše za 2013. zadrži i prenese u sljedeću godinu.

               (5)

               U Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 520/2014 (4) količina od 2 022 tone španjolske neiskorištene kvote za izlov skuše za 2013. prenesena je u 2014. Stoga, preostala neiskorištena količina za 2013. iznosi 2 136 tona.

               (6)

               Iznos od 2 136 tona trebao bi se upotrijebiti za reprogramiranje smanjenja predviđenih u Uredbi (EU) br. 165/2011, kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 976/2012 (5). Ta količina trebala bi se dodati iznosu smanjenja za 2013., koji ukupno iznosi 10 262 tone, i istodobno oduzeti od iznosa smanjenja za naredne godine.

               (7)

               Dana 8. svibnja 2014. Španjolska je zatražila da se neiskorištena količina oduzme od iznosa smanjenja za 2014. To je u skladu s argumentacijom iznesenom u uvodnoj izjavi 7. Uredbe (EU) br. 165/2011. Stoga je Uredbu (EU) br. 165/2011, kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 976/2012, potrebno na odgovarajući način izmijeniti.

               (8)

               Budući da izmjena španjolskih ograničenja ulova koja proizlazi iz ove Uredbe utječe na gospodarske aktivnosti i planiranje ribolovne sezone španjolskih plovila, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog Uredbi (EU) br. 165/2011 zamjenjuje se tekstom u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 16. rujna 2014.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

      (2)  Uredba Komisije (EU) br. 165/2011 od 22. veljače 2011. o smanjenju određenih kvota za izlov skuše dodijeljenih Španjolskoj za 2011. i naredne godine zbog prelova u 2010. (SL L 48, 23.2.2011., str. 11.).

      (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 847/96 od 6. svibnja 1996. o uvođenju dodatnih uvjeta za upravljanje godišnjim ukupnim dopuštenim ulovom (TAC) i kvotama (SL L 115, 9.5.1996., str. 3.).

      (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 520/2014 оd 16. svibnja 2014. o dodavanju određenih količina zadržanih u godini 2013. u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96 ribolovnim kvotama za 2014. (SL L 147, 17.5.2014., str. 44.).

      (5)  SL L 294, 24.10.2012., str. 3.

      PRILOG

            „PRILOG

                        Stok

                        Početna kvota za 2010.

                        Prilagođena kvota za 2010.

                        Utvrđeni ulov za 2010.

                        Razlika između kvote i ulova (prelov)

                        Faktor množenja iz članka 105. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 (prelov * 2)

                        Smanjenje za 2011.

                        Smanjenje za 2012.

                        Smanjenje za 2013.

                        Smanjenje za 2014.

                        Smanjenje za 2015. i prema potrebi za naredne godine

                        MAC/8C3411

                        27 919

                        24 604

                        44 225

                        – 19 621
                        (79,7 % kvote za 2010.)

                        – 39 242

                        7 744

                        5 500

                        10 262

                        5 989

                        9 747”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2197 оd 27. studenoga 2015. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s visokokoreliranim valutama u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP)

text:
               28.11.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 313/30

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2197
   оd 27. studenoga 2015.
   o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s visokokoreliranim valutama u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 354. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Prema standardiziranom pristupu za tržišni rizik institucije mogu imati niži kapitalni zahtjev za valutni rizik u odnosu na usklađene pozicije u dvije valute ako se one smatraju „visokokoreliranima” u skladu s metodom utvrđenom u članku 354. stavku 1. Uredbe (EU) br. 575/2013.

               (2)

               Kod navođenja visokokoreliranih valuta trebala bi se primjenjivati standardna tržišna praksa smanjivanja najvećeg gubitka tijekom 10 dana na najveći gubitak u jednom danu dijeljenjem najvećeg valutnog kretanja od 4 % drugim korijenom od 10. Stoga bi trebalo odrediti da je prag za najveću dnevnu promjenu vrijednosti u valutnom paru 1,265 %.

               (3)

               Trebalo bi odrediti da je postotak dnevnih valutnih kretanja razlika između napierovog logaritma vrijednosti valutnih parova tijekom dva uzastopna dana.

               (4)

               Apsolutnu vrijednost dobivenog postotka trebalo bi usporediti s pragom za najveću dnevnu promjenu vrijednosti u valutnom paru od 1,265 %. Sve vrijednosti koje premašuju taj prag trebalo bi smatrati kršenjem pravila od 4 % odnosno pravila o najvećem gubitku tijekom 10 dana.

               (5)

               Potrebno je odrediti najveći broj prihvatljivih gubitaka tako da se valutni parovi koji premašuju takvo ograničenje ne bi smatrali koreliranima u skladu s člankom 354. Uredbe (EU) br. 575/2013. Nadalje, u izračunu najvećeg broja prihvatljivih gubitaka trebalo bi uzeti u obzir i duge i kratke pozicije u stranoj valuti. Broj dopuštenih prekoračenja trebao bi se zaokružiti naniže te bi u skladu s tim najveći broj prekoračenja trebao biti sedam prekoračenja najvećeg gubitka u protekle tri godine i 65 prekoračenja najvećeg gubitka u proteklih pet godina.

               (6)

               Člankom 354. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 predviđa se samo niži kapitalni zahtjev za pozicije u „relevantnim visokokoreliranim valutama”. Stoga bi prema kriterijima za utvrđivanje visokokoreliranih valuta trebalo procijeniti samo one devizne parove koji su sastavljeni od pojedinačnih valuta različitih država članica i onih s popisa valuta trećih zemalja relevantnih za financijske institucije u Uniji.

               (7)

               Drugi devizni parovi koji obuhvaćaju isključivo valute trećih zemalja isto bi tako trebali biti uključeni u procjenu s obzirom na njihovu relevantnost za portfelje institucija u Uniji. Nadalje, s obzirom na zahtjeve iz članka 354. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 o relevantnim razdobljima promatranja, pri razmatranju valuta koje treba uključiti u procjenu trebalo bi uzeti u obzir samo valute za koje postoje dnevni podaci za petogodišnje razdoblje koji su dobiveni iz pouzdanih izvora.

               (8)

               Člankom 354. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 575/2013 utvrđuje se poseban tretman za valutne parove sastavljene od valuta država članica koje sudjeluju u drugoj fazi ekonomske i monetarne unije („ERM II”) u odnosu na euro i između njih. Stoga parove sastavljene od tih valuta ne bi trebalo smatrati „relevantnima”. Međutim, parove koje čini valuta ERM II s jedne strane i valuta koja nije euro ili druga valuta ERM II s druge strane trebalo bi smatrati „relevantnima”.

               (9)

               Stoga bi trebalo procijeniti korelaciju svakog valutnog para sastavljenog od valuta navedenih u Prilogu ovoj Uredbi.

               (10)

               Kako bi se osigurala sigurnost tijekom uporabe popisa visokokoreliranih valuta, taj bi popis trebalo preispitivati u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Iz istih razloga takvo preispitivanje trebalo bi obaviti u redovitim vremenskim razmacima odnosno svake godine na isti datum ili oko tog datuma, osim ako je zbog kretanja na tržištu takvo preispitivanje iznimno potrebno u nekom drugom razdoblju.

               (11)

               Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo.

               (12)

               Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo provelo je otvorena javna savjetovanja o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, napravilo analizu mogućih povezanih troškova i koristi te zatražilo mišljenje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Valutni parovi koji ispunjavaju zahtjeve iz članka 354. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 utvrđeni su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 27. studenoga 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

      PRILOG

         Popis visokokoreliranih valuta

         Dio 1. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na euro (EUR)

      Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), češka kruna (CZK), britanska funta sterlinga (GBP), hrvatska kuna (HRK), marokanski dirham (MAD), rumunjski novi leu (RON).

         Dio 2. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na UAE dirham (AED)

      Angolska kvanza (AOA), kanadski dolar (CAD), kineski renminbi-juan (CNY), britanska funta sterlinga (GBP), hongkonški dolar (HKD), libanonska funta (LBP), makaonska pataka (MOP), peruanski novi sol (PEN), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), novotajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

         Dio 3. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na albanski lek (ALL)

      Bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), hrvatska kuna (HRK), marokanski dirham (MAD), rumunjski novi leu (RON), euro (EUR).

         Dio 4. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na angolsku kvanzu (AOA)

      UAE dirham (AED), kineski renminbi-juan (CNY), hongkonški dolar (HKD), libanonska funta (LBP), makaonska pataka (MOP), peruanski novi sol (PEN), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), novotajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

         Dio 5. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na bosanskohercegovačku konvertibilnu marku (BAM)

      Albanski lek (ALL), bugarski lev (BGN), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), britanska funta sterlinga (GBP), hrvatska kuna (HRK), marokanski dirham (MAD), rumunjski novi leu (RON), euro (EUR).

         Dio 6. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na bugarski lev (BGN)

      Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), britanska funta sterlinga (GBP), hrvatska kuna (HRK), marokanski dirham (MAD), rumunjski novi leu (RON), euro (EUR).

         Dio 7. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na kanadski dolar (CAD)

      UAE dirham (AED), hongkonški dolar (HKD), makaonska pataka (MOP), singapurski dolar (SGD), novotajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

         Dio 8. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na kineski renminbi-juan (CNY)

      UAE dirham (AED), angolska kvanza (AOA), britanska funta sterlinga (GBP), hongkonški dolar (HKD), libanonska funta (LBP), makaonska pataka (MOP), peruanski novi sol (PEN), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), novotajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

         Dio 9. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na češku krunu (CZK)

      Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), danska kruna (DKK), hrvatska kuna (HRK), marokanski dirham (MAD), rumunjski novi leu (RON), euro (EUR).

         Dio 10. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na dansku krunu (DKK)

      Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), češka kruna (CZK), britanska funta sterlinga (GBP), hrvatska kuna (HRK), marokanski dirham (MAD), rumunjski novi leu (RON), singapurski dolar (SGD).

         Dio 11. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na britansku funtu sterlinga (GBP)

      UAE dirham (AED), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), kineski renminbi-juan (CNY), danska kruna (DKK), hongkonški dolar (HKD), hrvatska kuna (HRK), libanonska funta (LBP), marokanski dirham (MAD), makaonska pataka (MOP), singapurski dolar (SGD), novotajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD), euro (EUR).

         Dio 12. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na hongkonški dolar (HKD)

      UAE dirham (AED), angolska kvanza (AOA), kanadski dolar (CAD), kineski renminbi-juan (CNY), britanska funta sterlinga (GBP), libanonska funta (LBP), makaonska pataka (MOP), peruanski novi sol (PEN), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), novotajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

         Dio 13. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na hrvatsku kunu (HRK)

      Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), britanska funta sterlinga (GBP), marokanski dirham (MAD), rumunjski novi leu (RON), singapurski dolar (SGD), euro (EUR).

         Dio 14. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na korejski von (KRW)

      Peruanski novi sol (PEN), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), novotajvanski dolar (TWD).

         Dio 15. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na libanonsku funtu (LBP)

      UAE dirham (AED), angolska kvanza (AOA), kineski renminbi-juan (CNY), britanska funta sterlinga (GBP), hongkonški dolar (HKD), makaonska pataka (MOP), peruanski novi sol (PEN), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), novotajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

         Dio 16. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na marokanski dirham (MAD)

      Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), britanska funta sterlinga (GBP), hrvatska kuna (HRK), rumunjski novi leu (RON), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), novotajvanski dolar (TWD), euro (EUR).

         Dio 17. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na makaonsku pataku (MOP)

      UAE dirham (AED), angolska kvanza (AOA), kanadski dolar (CAD), kineski renminbi-juan (CNY), britanska funta sterlinga (GBP), hongkonški dolar (HKD), libanonska funta (LBP), peruanski novi sol (PEN), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), novotajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

         Dio 18. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na peruanski novi sol (PEN)

      UAE dirham (AED), angolska kvanza (AOA), kineski renminbi-juan (CNY), hongkonški dolar (HKD), korejski von (KRW), libanonska funta (LBP), makaonska pataka (MOP), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), novotajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

         Dio 19. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na filipinski pezo (PHP)

      UAE dirham (AED), angolska kvanza (AOA), kineski renminbi-juan (CNY), hongkonški dolar (HKD), korejski von (KRW), libanonska funta (LBP), makaonska pataka (MOP), malezijski ringit (MYR), peruanski novi sol (PEN), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), novotajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

         Dio 20. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na rumunjski novi leu (RON)

      Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), hrvatska kuna (HRK), marokanski dirham (MAD), euro (EUR).

         Dio 21. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na singapurski dolar (SGD)

      UAE dirham (AED), angolska kvanza (AOA), kanadski dolar (CAD), kineski renminbi-juan (CNY), danska kruna (DKK), britanska funta sterlinga (GBP), hongkonški dolar (HKD), hrvatska kuna (HRK), korejski von (KRW), libanonska funta (LBP), marokanski dirham (MAD), makaonska pataka (MOP), malezijski ringit (MYR), peruanski novi sol (PEN), filipinski pezo (PHP), tajlandski baht (THB), novotajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

         Dio 22. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na tajlandski baht (THB)

      UAE dirham (AED), angolska kvanza (AOA), kineski renminbi-juan (CNY), hongkonški dolar (HKD), libanonska funta (LBP), marokanski dirham (MAD), makaonska pataka (MOP), peruanski novi sol (PEN), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), novotajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

         Dio 23. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na novotajvanski dolar (TWD)

      UAE dirham (AED), angolska kvanza (AOA), kanadski dolar (CAD), kineski renminbi-juan (CNY), britanska funta sterlinga (GBP), hongkonški dolar (HKD), korejski von (KRW), libanonska funta (LBP), marokanski dirham (MAD), makaonska pataka (MOP), malezijski ringit (MYR), peruanski novi sol (PEN), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), američki dolar (USD).

         Dio 24. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na američki dolar (USD)

      UAE dirham (AED), angolska kvanza (AOA), kanadski dolar (CAD), kineski renminbi-juan (CNY), britanska funta sterlinga (GBP), hongkonški dolar (HKD), libanonska funta (LBP), makaonska pataka (MOP), peruanski novi sol (PEN), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), novotajvanski dolar (TWD).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1240/2013 оd 25. studenoga 2013. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes (ZOZP))

text:
               4.12.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 323/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1240/2013
   оd 25. studenoga 2013.
   o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes (ZOZP))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Ujedinjene Kraljevine za upis naziva „Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes” potrebno je upisati u registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv iz Priloga ovoj Uredbi upisuje se u registar.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 25. studenoga 2013.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,
         Dacian CIOLOȘ

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  SL C 180, 26.6.2013., str. 17.

      PRILOG
      Poljoprivredni proizvodi namijenjeni prehrani ljudi navedeni u Prilogu I. Ugovoru:

         Razred 1.6.   Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

      UJEDINJENA KRALJEVINA
      Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes (ZOZP)


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/880 оd 4. lipnja 2015. o produženju prijelaznih razdoblja povezanih s kapitalnim zahtjevima za izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama iz Uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP)

text:
               9.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 143/7

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/880
   оd 4. lipnja 2015.
   o produženju prijelaznih razdoblja povezanih s kapitalnim zahtjevima za izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama iz Uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 497. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Kako bi se izbjeglo narušavanje međunarodnih financijskih tržišta i spriječilo kažnjavanje institucija na način da se na njih primjenjuju viši kapitalni zahtjevi tijekom postupaka izdavanja odobrenja postojećim središnjim drugim ugovornim stranama i njihova priznavanja, člankom 497. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 utvrđeno je prijelazno razdoblje tijekom kojeg će se sve središnje druge ugovorne strane s kojima institucije s poslovnim nastanom u Uniji obavljaju poravnanje transakcija smatrati kvalificiranim središnjim drugim ugovornim stranama.

               (2)

               Uredbom (EU) br. 575/2013 izmijenjena je i Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (2) u pogledu određenih ulaznih podataka za izračun kapitalnih zahtjeva institucija za izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama. U skladu s time, člankom 89. stavkom 5.a Uredbe (EU) br. 648/2012 zahtijeva se od određenih središnjih drugih ugovornih strana da u ograničenom razdoblju izvješćuju o ukupnom iznosu inicijalne marže koju su primile od svojih članova sustava poravnanja. To prijelazno razdoblje odgovara razdoblju utvrđenom člankom 497. Uredbe (EU) br. 575/2013.

               (3)

               Utvrđeno je da će i prijelazno razdoblje za kapitalne zahtjeve utvrđeno člankom 497. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 i prijelazno razdoblje za izvješćivanje o inicijalnoj marži utvrđeno u članku 89. stavku 5.a prvom i drugom podstavku Uredbe (EU) br. 648/2012 isteći 15. lipnja 2014.

               (4)

               Člankom 497. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 Komisija se ovlašćuje za donošenje provedbenog akta kako bi se u iznimnim situacijama prijelazno razdoblje produžilo za šest mjeseci. To je produženje potrebno primjenjivati i u odnosu na rokove utvrđene člankom 89. stavkom 5.a Uredbe (EU) br. 648/2012. Prvo su Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 591/2014 (3), a zatim Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1317/2014 (4) ta prijelazna razdoblja već produžena do 15. lipnja 2015.

               (5)

               U tijeku je postupak izdavanja odobrenja postojećim središnjim drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u Uniji, ali on se neće završiti do 15. lipnja 2015. U pogledu postojećih središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećim zemljama koje su već podnijele zahtjev za priznavanje, nije odobreno još nijedno priznanje takvim središnjim drugim ugovornim stranama. Stoga bi potreba da se izbjegne narušavanje međunarodnih financijskih tržišta, koja je prethodno bila razlog produženja prijelaznog razdoblja utvrđenog člankom 497. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećim zemljama, i dalje postojala nakon što istekne produženje prijelaznog razdoblja utvrđeno Provedbenom uredbom (EU) br. 1317/2014. Dodatnim produženjem prijelaznog razdoblja trebalo bi se institucijama s poslovnim nastanom u Uniji (ili njihovim društvima kćerima s poslovnim nastanom u trećim zemljama) omogućiti izbjegavanje znatnih povećanja kapitalnih zahtjeva zbog nedostatka priznatih središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u svakoj relevantnoj trećoj zemlji koje na održiv i pristupačan način pružaju usluge poravnanja koje su institucijama Unije potrebne. Iako bi takvo povećanje bilo tek privremeno, ono bi moglo rezultirati povlačenjem tih institucija kao izravnih sudionika u takvim središnjim drugim ugovornim stranama i stoga uzrokovati narušavanje tržišta na kojima spomenute središnje druge ugovorne strane posluju. Stoga je prikladno dodatno produženje prijelaznih razdoblja za šest mjeseci.

               (6)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za bankarstvo,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Razdoblja od 15 mjeseci iz članka 497. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 odnosno iz članka 89. stavka 5.a prvog i drugog podstavka Uredbe (EU) br. 648/2012, koja su već produžena u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 591/2014 i Provedbene uredbe (EU) br. 1317/2014, produžuju se za dodatnih šest mjeseci do 15. prosinca 2015.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 4. lipnja 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 591/2014 оd 3. lipnja 2014. o produženju prijelaznih razdoblja povezanih s kapitalnim zahtjevima za izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama iz Uredbe (EU) br. 575/2013 i Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 165, 4.6.2014., str. 31.).

      (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1317/2014 оd 11. prosinca 2014. o produženju prijelaznih razdoblja povezanih s kapitalnim zahtjevima za izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama iz uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 355, 12.12.2014., str. 6.).