title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2384 оd 17. prosinca 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Narodne Republike Kine te o prekidu postupka za uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Brazila nakon revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

text:
               18.12.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 332/63

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2384
   оd 17. prosinca 2015.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Narodne Republike Kine te o prekidu postupka za uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Brazila nakon revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 925/2009 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Armenije, Brazila i Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”).

               (2)

               Mjere su bile u obliku ad valorem pristojbe koja je iznosila 13,4 % na uvoz iz Armenije, 17,6 % na uvoz iz Brazila i 30 % na uvoz iz NRK-a, osim za društva Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd (6,4 %), Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd (6,4 %), Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd (20,3 %) i Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd (24,2 %).

               (3)

               Preuzimanje obveze koje je ponudio jedan brazilski proizvođač izvoznik Komisija je prihvatila Odlukom Komisije 2009/736/EZ (3).

         2.   Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere

               (4)

               Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (4) antidampinških mjera na snazi, Komisija je zaprimila zahtjev za pokretanje postupka revizije nakon isteka tih mjera protiv Brazila i NRK-a u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (5)

               Zahtjev su podnijeli AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH, Impol d.o.o. i Symetal S.A. („podnositelji zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenih aluminijskih folija u Uniji.

               (6)

               Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.

               (7)

               Podnositelji zahtjeva nisu zahtijevali pokretanje ispitnog postupka revizije nakon isteka antidampinških mjera protiv uvoza podrijetlom iz Armenije. Te su mjere stoga istekle 7. listopada 2014. (5).

         3.   Pokretanje revizije nakon isteka mjere

               (8)

               Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere te je 4. listopada 2014. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije
                   (6) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

         4.   Usporedni antidampinški ispitni postupak

               (9)

               Komisija je usporedno, 8. listopada 2014., najavila pokretanje antidampinškog ispitnog postupka u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe u vezi s uvozom određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije u Uniju (7) („usporedni ispitni postupak”).

               (10)

               U tom ispitnom postupku Komisija je u srpnju 2015. Uredbom (EU) 2015/1081 (8) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije. Privremene mjere uvedene su na razdoblje od šest mjeseci.

               (11)

               Komisija je 17. prosinca 2015. Uredbom (EU) 2015/2385 (9) uvela konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije.

               (12)

               Dvama usporednim ispitnim postupcima obuhvaćeno je isto razdoblje ispitnog postupka revizije te isto razmatrano razdoblje kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 13.

         5.   Ispitni postupak

   5.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

               (13)

               Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2013. do 30. rujna 2014. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

         5.2.   Strane na koje se odnosi ispitni postupak i odabir uzorka

               (14)

               Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjere službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike iz Brazila i NRK-a, poznate uvoznike, korisnike i trgovce za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i predstavnike zemalja izvoznica.

               (15)

               Zainteresirane strane imale su mogućnost u pisanom obliku iznijeti stavove i zatražiti raspravu u roku koji je određen u Obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, omogućeno je saslušanje.

               (16)

               Komisija je u svojoj Obavijesti o pokretanju postupka najavila da će možda odabrati uzorak proizvođača i uvoznika iz NRK-a, proizvođača iz Unije te nepovezanih uvoznika u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Brazila nije bio predviđen.

      Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

               (17)

               Od 12 poznatih kineskih proizvođača dva su dostavila odgovor na upitnik za odabir uzorka. S obzirom na ograničen broj društava koja surađuju odabir uzorka nije bio potreban.

      Odabir uzorka proizvođača iz Unije

               (18)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje i proizvodnje. Uzorak se sastojao od šest proizvođača iz Unije i njihovih povezanih društava s obzirom na to da je na početku ispitnog postupka unutarnja struktura grupe bila nejasna u pogledu funkcija proizvodnje i preprodaje dotičnog proizvoda. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 70 % ukupne proizvodnje u Uniji. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak. Unutar zadanog roka nisu primljene nikakve primjedbe i stoga je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak se smatra reprezentativnim za industriju Unije.

               (19)

               U ožujku 2015. jedan od proizvođača iz Unije u uzorku prodao je cijelu svoju djelatnost uključujući opremu, prava, dozvole, obveze prema zaposlenicima i postojeće ugovore novom društvu. Budući da je do te promjene došlo nakon razdoblja ispitnog postupka ona nije relevantna za ispitni postupak u skladu s člankom 6. stavkom 1. Osnovne uredbe.

      Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

               (20)

               Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

               (21)

               S četrnaest poznatih uvoznika/korisnika stupilo se u kontakt u početnoj fazi te su pozvani da objasne svoju djelatnost i, prema potrebi, popune obrazac o odabiru uzorka koji je priložen uz Obavijest o pokretanju postupka.

               (22)

               Na obrazac o odabiru uzorka odgovorilo je pet društava. Od njih su četiri društva bili namatači, tj. industrijski korisnici koji su dotični proizvod uvozili radi daljnje prerade prije ponovne prodaje, a jedan je bio trgovac koji, međutim, nije uvozio dotični proizvod tijekom razmatranog razdoblja. Zbog ograničenog broja društava koja su odgovorila na obrazac o odabiru uzorka, odabir uzorka nije bio opravdan.

               (23)

               Javila su se druga dva korisnika. Njima je poslan upitnik za korisnike.

      Upitnici i suradnja

               (24)

               Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala nužnima za potrebe utvrđivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije.

               (25)

               Komisija je poslala upitnike na šest proizvođača iz Unije u uzorku i njihova povezana društva, dva brazilska proizvođača izvoznika i dva kineska proizvođača izvoznika, jednog trgovca i šest prethodno navedenih korisnika utvrđenih u Uniji.

               (26)

               Odgovori na upitnik primljeni su od svih proizvođača iz Unije u uzorku te od tri korisnika.

               (27)

               Na upitnik su odgovorila dva kineska proizvođača izvoznika i jedan brazilski proizvođač. Drugi brazilski proizvođač prvotno je izrazio svoj interes za suradnju u ispitnom postupku, ali nije odgovorio na upitnik. Stoga je tom društvu poslano pismu o namjeri Komisije da primijeni članak 18. Osnovne uredbe. Društvo je odgovorilo da neće ispuniti upitnik, ali da će njegove stavove zastupati Brazilsko udruženje proizvođača aluminija (Associação Brasileira do Aluminió, „ABAL”). Osim toga, pisani podnesci primljeni su od ABAL-a.

      Posjeti radi provjere

               (28)

               Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

                           Proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Merseburg, Njemačka

                                       —

                                       Alcomet AD, Šumen, Bugarska

                                       —

                                       Eurofoil Luxemburg SA, Dudelange, Luksemburg i njegovo povezano društvo Eurofoil France SAS, Rugles, Francuska

                                       —

                                       Hydro Aluminium Slim S.p.a., Cisterna di Latina, Italija

                                       —

                                       Impol d.o.o., Maribor, Slovenija

                                       —

                                       Symetal S.A., Atena, Grčka

                           Korisnici:

                                       —

                                       Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co KG, Minden, Njemačka

                                       —

                                       Sphere Group, Pariz, Francuska

                           Proizvođač izvoznik iz Brazila:

                                       —

                                       Companhia Brasileira de Aluminio (CBA), São Paulo, Brazil

                           Proizvođači izvoznici iz NRK-a:

                                       —

                                       Zhenjiang Dingsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Zhenjiang, NRK i njegova povezana društva Hangzhou Five Star Aluminium Company, Hangzhou, NRK; Hangzhou Dinsheng Import & Export, Hangzhou, NRK i Dingsheng Aluminium Industries (Hong Kong) Trading Co, Hong Kong.

                                       —

                                       Nanshan Light Alloy co. Ltd., Yantai, NRK

                           Proizvođači iz zemlje tržišnoga gospodarstva:

                                       —

                                       Assan Alüminyum San. ve Tic. A.S, Istanbul, Turska

                                       —

                                       Panda Aluminium Inc. Co., Ankara, Turska

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   1.   Dotični proizvod

               (29)

               Dotični je proizvod aluminijska folija debljine ne manje od 0,008 mm i ne veće od 0,018 mm, bez podloge, samo valjane i dalje neobrađene, u svitcima širine ne veće od 650 mm i mase veće od 10 kg („veliki svitci”), podrijetlom iz Brazila i NRK-a, koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910) („dotični proizvod”). Dotični proizvod uobičajeno je poznat po nazivom „aluminijska folija za domaćinstvo”.

               (30)

               Aluminijska folija za domaćinstvo proizvodi se od čistog aluminija koji se najprije lijeva u debele trake (debljine nekoliko milimetara, tj. do 1 000 puta deblje od dotičnog proizvoda) i zatim valja u različitim fazama do željene debljine. Nakon valjanja folija se obrađuje termičkim procesom žarenja i na kraju namotava na kolutove (svitke).

               (31)

               Te kolutove aluminijske folije za domaćinstvo poduzeća za obradu na kraju proizvodnog lanca, tzv. namatači, zatim namotavaju u manje svitke. Dobiveni proizvod (tj. svitci za široku potrošnju koji nisu dotični proizvod) upotrebljava se za višenamjensko kratkotrajno umatanje, uglavnom u domaćinstvima, pripremi i dostavi hrane i pića te maloprodaji hrane i cvijeća.

         2.   Istovjetni proizvod

               (32)

               Ispitnim postupkom se pokazalo da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na brazilskim i kineskim domaćim tržištima, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Turskoj, koja je služila kao analogna zemlja, te proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te jednake osnovne namjene.

               (33)

               Komisija je stoga zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

               (34)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da će zbog isteka postojećih mjera doći do nastavka ili ponavljanja dampinga iz Brazila i NRK-a.

         1.   Brazil

               (35)

               Jedan proizvođač iz Brazila surađivao je u ispitnom postupku. Prije uvođenja početnih mjera proizvođač je predstavljao 100 % izvoza aluminijske folije za domaćinstvo iz Brazila u Uniju.

         1.1.   Izostanak izvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

               (36)

               Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije bilo izvoza aluminijske folije za domaćinstvo iz Brazila u Uniju. Stoga ne postoji vjerojatnost nastavka dampinga iz Brazila. Procjena je stoga bila ograničena na vjerojatnost ponavljanja dampinga na temelju izvoznih cijena prema ostalim trećim zemljama.

         1.2.   Vjerojatnost ponavljanja dampinga

               (37)

               Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Brazilu, izostanak dampinga iz Brazila na ostala tržišta i privlačnost tržišta Unije.

         1.2.1.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Brazilu

               (38)

               Za iskorištenost kapaciteta brazilskog proizvođača koji surađuje utvrđeno je da premašuje 90 %, a za neiskorišteni rezervni kapacitet da iznosi 3 000 tona godišnje. To iznosi jednako kao 6 % proizvodnje industrije Unije te 3 % potrošnje u Uniji. Stoga je zaključeno da ne postoji znatan rezervni kapacitet koji bi se mogao usmjeriti na tržište Unije u slučaju isteka mjera protiv Brazila.

               (39)

               Ostala dva poznata brazilska proizvođača nisu surađivala u ispitnom postupku te se njihovi rezervni kapaciteti stoga nisu mogli provjeriti. U studiji koju su dostavili podnositelji zahtjeva procijenjeno je da zajednički kapacitet za aluminijske folije ostala dva proizvođača iznosi 58 000 tona za sve vrste aluminijskih folija zajedno, što je jednako ukupnom kapacitetu brazilskog proizvođača koji surađuje. Smatra se da nije vjerojatno da bi ta dva proizvođača imala znatan rezervni kapacitet koji bi bio usmjeren na tržište Unije u slučaju isteka mjera protiv Brazila: nisu izvozili u Uniju, niti tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije niti prije uvođenja početnih mjera.

         1.2.2.   Izostanak dampinga iz Brazila na ostala tržišta

               (40)

               Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije brazilski proizvođač koji surađuje izvozio je jednom kupcu u SAD-u. Taj izvoz predstavljao je 68 % ukupnog brazilskog izvoza aluminijske folije za domaćinstvo u SAD u 2013., što proizvođača koji surađuje čini najvećim brazilskim izvoznikom aluminijskih folija. Taj je izvoz predstavljao 33 % cjelokupnog brazilskog izvoza aluminijske folije za domaćinstvo u 2013. Za taj je izvoz utvrđeno da nije bilo dampinga usporedbom izvozne cijene s uobičajenom vrijednošću Brazilu. Izostanak dampinga utvrđen je metodologijom navedenom u nastavku.

         1.2.2.1.   Uobičajena vrijednost

               (41)

               U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima koju je ostvario proizvođač iz Brazila koji surađuje bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvoza, odnosno je li ukupni obujam te domaće prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda iz Brazila. Na temelju toga utvrđeno je da je domaća prodaja u Brazilu bila reprezentativna.

               (42)

               Komisija je potom ispitala može li se za domaću prodaju istovjetnog proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno utvrđivanjem udjela profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Utvrđeno je da je domaća prodaja izvršena u uobičajenom tijeku trgovine.

               (43)

               Uobičajena vrijednost stoga se temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena profitabilne domaće prodaje ostvarene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

         1.2.2.2.   Određivanje izvozne cijene

               (44)

               Izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena stvarno plaćenih ili naplativih prvom nezavisnom kupcu.

         1.2.2.3.   Usporedba

               (45)

               Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođača izvoznika koji surađuje uspoređene su na temelju cijena franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe izvršene su odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena.

               (46)

               Na temelju toga učinjene su prilagodbe za razlike u fizičkim svojstvima, troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, troškove rukovanja, utovara i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, popuste i provizije u svim slučajevima u kojima se pokazalo da utječu na usporedivost cijena.

         1.2.2.4.   Dampinška marža

               (47)

               Na temelju toga Komisija je utvrdila da u izvozu u SAD nije bio prisutan damping.

               (48)

               Komisija stoga smatra da nije vjerojatno da bi proizvođači izvoznici iz Brazila prodavali dotični proizvod na tržištu Unije po dampinškim cijenama u slučaju stavljanja postojećih mjera izvan snage.

         1.2.3.   Privlačnost tržišta Unije

               (49)

               Cijene su na brazilskom domaćem tržištu privlačne, što dokazuje činjenica da se velika većina proizvodnje proda na domaćem tržištu. Ta je domaća prodaja profitabilna. Razine cijena u Brazilu slične su cijenama na tržištu Unije.

               (50)

               Stoga se ne očekuje da će se, ako mjere isteknu, brazilski izvoz na tržište Unije znatno povećati zbog sniženja cijena proizvođača iz Unije.

         1.2.4.   Tvrdnje zainteresiranih strana koje se odnose na vjerojatnost ponavljanja dampinga iz Brazila

               (51)

               Dvije zainteresirane strane, ABAL i CBA, tvrdile su da ne postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga iz Brazila zbog sljedećih razloga:

                           i.

                           izostanak brazilskog izvoza dotičnog proizvoda na tržište Unije;

                           ii.

                           Brazil je nedavno postao neto uvoznik aluminija umjesto da je neto izvoznik zbog povećane domaće potražnje u Brazilu;

                           iii.

                           povećanje troškova proizvodnje zbog povećanih troškova sirovine i električne energije, što je rezultiralo padom konkurentnosti brazilskih proizvoda;

                           iv.

                           izostanak masivnog izvoza aluminijske konverterske folije iz Brazila u Uniju, sličnog proizvoda koji ne podliježe antidampinškim mjerama;

                           v.

                           prisutnost povezanih društava koja već imaju poslovni nastan u Uniji, odgovornih za opsluživanje tržišta Unije, umjesto da se oslanja na izvoz iz Brazila;

                           vi.

                           izostanak rezervnih kapaciteta i smanjenje proizvodnje u Brazilu te mala vjerojatnost preusmjeravanja ili povećanja kapaciteta koja proizlazi iz toga;

                           vii.

                           razlika u fizičkim svojstvima između proizvoda koji se prodaju na domaćem tržištu i proizvoda koji se izvoze.

               (52)

               U pogledu prve tvrdnje, izostanak brazilskog izvoza u Uniju potvrđen je ispitnim postupkom. Međutim, Komisija smatra da su postojeće antidampinške mjere možda razlog izostanka izvoza. Izostanak izvoza stoga nije sam po sebi dostatan dokaz na temelju kojeg se može zaključiti da ne postoji rizik od ponavljanja dampinga.

               (53)

               U pogledu druge tvrdnje, status Brazila kao neto uvoznika primarnog aluminija od 2014. potvrđen je ispitnim postupkom. Povećanje domaće potražnje u Brazilu isto je tako potvrđeno: od 2009. do 2013. domaća potrošnja svih aluminijskih proizvoda povećala se za 48 %, a potrošnja aluminijskih folija za 24 %. Međutim, zainteresirane strane nisu dostavile dokaze o tome da bi zbog ove činjenice nužno nestao rizik od ponavljanja dampinga. Unatoč tome, povećana domaća potražnja u Brazilu smatrala se čimbenikom koji povećava privlačnost domaćeg tržišta pri analizi privlačnosti tržišta Unije, kako je prethodno objašnjeno.

               (54)

               U pogledu treće tvrdnje, ispitnim postupkom potvrđene su više cijene na domaćem tržištu, no to nije bilo dostatno kako bi se zaključilo da se damping ne bi mogao ponoviti zbog visokih domaćih cijena.

               (55)

               U pogledu četvrte tvrdnje, zainteresirane strane nisu dostavile dokaze o tome da bi ponašanje u vezi s jednim proizvodom moglo biti upotrijebljeno za predviđanje ponašanja u vezi s drugim proizvodom. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

               (56)

               U pogledu pete tvrdnje, ispitnim postupkom potvrđeno je da postoje povezana društva brazilskih proizvođača koji ne surađuju, a imaju poslovni nastan u Uniji. Međutim, kako niti jedno od tih društava nije surađivalo u ispitnom postupku, nije bilo moguće utvrditi proizvode li ona doista istovjetni proizvod kojim opskrbljuju tržište Unije. Stoga ova tvrdnja nije mogla biti provjerena.

               (57)

               U pogledu šeste tvrdnje, ispitnim postupkom potvrđen je izostanak znatnog rezervnog kapaciteta. To je razmotreno pri procjeni proizvodnog kapaciteta i rezervnog kapaciteta u Brazilu, kako je prethodno objašnjeno.

               (58)

               U pogledu sedme tvrdnje, razlike u fizičkim svojstvima propisno su uzete u obzir pri usporedbi uobičajene vrijednosti i izvoznih cijena, kako je prethodno objašnjeno.

         1.2.5.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga iz Brazila

               (59)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da je rezervni kapacitet u Brazilu koji bi se mogao usmjeriti na tržište Unije u slučaju isteka mjera protiv Brazila ograničen. Primjena dampinških praksi na ostala tržišta nije utvrđena. Privlačnost tržišta Unije brazilskim proizvođačima smatra se ograničenom s obzirom na visoku privlačnost njihova domaćeg tržišta te sličnost razina cijena.

               (60)

               S obzirom na navedeno, smatra se da nije vjerojatno da bi se ponovio damping iz Brazila u slučaju isteka mjera.

               (61)

               Posljedično, postupak je potrebno prekinuti za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Brazila.

         2.   NRK

               (62)

               Dva proizvođača iz NRK-a surađivala su u ispitnom postupku. Prvotno su naveli 4 264 tone uvoza u Uniju, što bi prema podacima Eurostata odgovaralo iznosu od 250 % do 350 % ukupnog kineskog uvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Tijekom ispitnog postupka za obujam izvoza utvrđeno je da iznosi između 900 i 1 100 tona za prvog proizvođača, što odgovara od 53 % do 90 % ukupnog izvoza iz NRK-a u Uniju. Većina tog izvoza izvršena je u okviru režima unutarnje proizvodnje te on, stoga, nije podlijegao antidampinškim ili carinskim pristojbama. Za drugog proizvođača utvrđeno je da nije izvozio dotični proizvod u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

         2.1.   Odabir analogne zemlje i izračun uobičajene vrijednosti

               (63)

               U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je pozvala sve zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe na njezin prijedlog da se Turska upotrijebi kao treća zemlja tržišnoga gospodarstva za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti u pogledu NRK-a. U početnom ispitnom postupku za analognu zemlju odabrana je Turska.

               (64)

               Jedna zainteresirana strana izrazila je rezerve u vezi s prijedlogom da se Turska upotrijebi te je predložila Južnu Afriku kao alternativnu analognu zemlju, tvrdeći da bi Južna Afrika bila prikladnija jer bi se struktura troškova turskih proizvođača razlikovala od kineske struktura troškova te da je Turska uvela antidampinške pristojbe od 22 % protiv kineskog uvoza svih vrsta aluminijske folije u srpnju 2014.

               (65)

               Uz prijedloge zainteresiranih strana i sama je Komisija nastojala utvrditi odgovarajuću analognu zemlju. Kao dodatne potencijalne analogne zemlje utvrdila je Indiju, Japan, Južnu Koreju, Ujedinjene Arapske Emirate, SAD i Tajvan zbog njihovog velikog obujma proizvodnje aluminijskih folija. Međutim, utvrđeno je da Japan, SAD i Tajvan proizvode tanje aluminijske folije, ali ne dotični proizvod.

               (66)

               Zahtjevi za suradnju poslani su poznatim proizvođačima u Indiji, Južnoj Africi, Južnoj Koreji, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Turskoj. Suradnju su prihvatila samo dva proizvođača izvoznika iz Turske. Proizvođači iz ostalih potencijalnih analognih zemalja nisu dostavili odgovor.

               (67)

               Za Tursku je utvrđeno da je važan proizvođač aluminijske folije, da ima otvoreno tržište te da nema iskrivljenja u vezi s cijenama sirovine ili energenata. Za postupke proizvodnje u Turskoj i NRK-u utvrđeno je da su slični. Turska je odabrana kao analogna zemlja kako bi se odredila uobičajena vrijednost za NRK u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe,a posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorima dvaju društava koja surađuju.

               (68)

               U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe najprije je ispitano je li ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima koju su ostvarili proizvođači iz Turske koji surađuju bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvoza u Uniju, odnosno je li ukupni obujam te domaće prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju. Na temelju toga utvrđeno je da je domaća prodaja u analognoj zemlji bila reprezentativna.

               (69)

               Ispitano je i može li se domaća prodaja istovjetnog proizvoda smatrati izvršenom u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno utvrđivanjem udjela profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Za domaću prodaju jednog od proizvođača utvrđeno je da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, dok se profitabilnost prodaje drugog proizvođača nije mogla utvrditi zbog nedostatka detaljnih podataka troškovnog računovodstva.

               (70)

               Uobičajena vrijednost drugog proizvođača nije se mogla izračunati u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe zbog nedostatka detaljnih podataka troškovnog računovodstva.

               (71)

               Uobičajena vrijednost stoga se temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni prvog proizvođača, koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena profitabilne domaće prodaje ostvarene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (72)

               Jedan kineski proizvođač tvrdio je da uobičajena vrijednost ne može biti valjano izračunana na temelju domaće prodaje samo jednog turskog proizvođača. Štoviše, kineski proizvođač naglasio je da je zbog povjerljive prirode poslovnih podataka turskog proizvođača nemoguće procijeniti ili potkrijepiti dobivenu dampinšku maržu.

               (73)

               Upotreba podataka jednog proizvođača iz analogne zemlje u skladu je sa sudskom praksom Suda Europske unije prema kojoj se takve cijene mogu koristiti ako su one rezultat stvarnog tržišnog natjecanja na domaćem tržištu. Kako je navedeno u prethodnim uvodnim izjavama 68. i 69., postoji nekoliko domaćih turskih proizvođača, a i Turska je uvoznik aluminijskih folija. Stoga, Komisija smatra da su cijene na turskom tržištu rezultat stvarnog tržišnog natjecanja te da ne postoji element koji upućuje na to da se cijene jednog proizvođača ne mogu koristiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U pogledu poslovnih podataka, Komisija mora štititi povjerljivost podataka koje su strane dostavile te stoga ne može kineskom proizvođaču otkriti tržišno osjetljive informacije u vezi s turskim proizvođačem. Tvrdnje navedenog kineskog izvoznika se stoga moraju odbiti

         2.2.   Određivanje izvozne cijene

               (74)

               Izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena stvarno plaćenih ili naplativih prvim nezavisnim kupcima.

               (75)

               Jedan kineski proizvođač naglasio je da je njegova stopa povrata PDV-a pogrešno izračunana. Izračun je u skladu s time izmijenjen te je Komisija ponovno objavila revidirani nalaz dotičnom proizvođaču.

         2.3.   Usporedba

               (76)

               Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođača izvoznika koji surađuje uspoređene su na temelju cijena franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe izvršene su odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena.

               (77)

               Na temelju toga učinjene su prilagodbe za troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, troškove rukovanja, utovara i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, popuste i provizije u svim slučajevima u kojima se pokazalo da utječu na usporedivost cijena.

               (78)

               Jedan kineski proizvođač tvrdio je da uobičajena uvozna pristojba od 7,5 % u Turskoj povećava domaće cijene za isti iznos te da je to potrebno prilagoditi kako bi usporedba bila primjerena. Kineski proizvođač tvrdio je i da prilagodba za troškove pakiranja nije opravdana jer se troškovi pakiranja odnose na sve proizvođače gdje god imali poslovni nastan.

               (79)

               Komisija je istaknula da i u Kini postoje uvozne pristojbe za aluminijske folije. Stoga, čini se da usporedba nije iskrivljena zbog postojanja slične uvozne pristojbe u Turskoj. Osim toga, čak i kad bi prilagodba za uvoznu pristojbu bila odobrena, time se ne bi promijenila činjenica da postoji znatan damping od strane kineskih izvoznika na tržište Unije. U pogledu troškova pakiranja, učinjena je prilagodba za kineske izvozne cijene i turske domaće cijene kako bi se neutralizirale sve razlike u pakiranju. Posljedično, prilagodba troška pakiranja ne može uzrokovati iskrivljavanje u usporedbi. Stoga se te tvrdnje moraju odbiti.

         2.4.   Dampinška marža

               (80)

               Kao što je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda iz analogne zemlje uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda.

               (81)

               Na temelju toga, ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznosi:

                           Društvo

                           Dampinška marža

                           Zhenjiang Dingsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Zhenjiang, NRK

                           28,1 %

         2.5.   Vjerojatnost nastavka dampinga iz NRK

               (82)

               Slijedom nalaza o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u, damping iz NRK-a na ostala tržišta i privlačnost tržišta Unije.

         2.5.1.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u

               (83)

               Za iskorištenost kapaciteta dva kineska proizvođača koji surađuju utvrđeno je da iznose 85 % i 90 %. Za ta dva proizvođača utvrđeno je da rezervni kapacitet iznosi 50 000 tona. To iznosi jednako kao ukupna proizvodnja industrije Unije te više od 50 % potrošnje u Uniji. Nadalje, jedno od društava koje surađuje bilo je u postupku izgradnje 40 000 tona dodatnog kapaciteta za valjanje folije. Stoga je zaključeno da postoji znatan rezervni kapacitet koji bi se, barem djelomično, mogao usmjeriti na tržište Unije u slučaju isteka mjera protiv NRK-a.

               (84)

               Ostali poznati kineski proizvođači nisu surađivali u ispitnom postupku te njihovi rezervni kapaciteti stoga nisu mogli biti provjereni. U studiji koju su dostavili podnositelji zahtjeva procijenjeno je da je zajednički kapacitet za aluminijske folije ostalih kineskih proizvođača koji ne surađuju otprilike deset puta veći od zajedničkog kapaciteta dva proizvođača koji surađuju. U studiji je procijenjeno da je ukupni kineski proizvodni kapacitet za sve vrste aluminijske folije veći od ukupne domaće potrošnje u Kini za 450 000 tona. U studiji se isto tako predviđa da će kineski proizvodni kapacitet nastaviti rasti s 2,5 milijuna tona u 2014. na 2,8 milijuna tona u 2018. te da nije vjerojatno da će rast kineske domaće potrošnje s 2,1 milijuna tona na 2,4 milijuna tona u istom razdoblju biti dostatan da u potpunosti apsorbira rastući kapacitet. Stoga se smatra vjerojatnim da će među proizvođačima koji ne surađuju postojati dodatni rezervni kapacitet koji bi se mogao, barem djelomično, usmjeriti na tržište Unije u slučaju isteka mjera protiv NRK-a.

               (85)

               Jedan kineski proizvođač, iako nije osporavao nalaze u vezi s obujmima rezervnog kapaciteta, tvrdio je da je nerealno pretpostaviti da bi se cijeli rezervni kapacitet usmjerio na tržište Unije.

               (86)

               Komisija smatra, u skladu sa svojim procjenama u uvodnim izjavama 84. i 97., da bi se rezervni kapacitet mogao, barem djelomično, usmjeriti na tržište Unije. Uvodna izjava 83. je u skladu s time izmijenjena.

         2.5.2.   Damping iz NRK-a na ostala tržišta

               (87)

               Za izvozne cijene na ostalima tržištima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije jednog kineskog proizvođača koji surađuje (s time da su glavna izvozna odredišta bili Ujedinjeni Arapski Emirati, Saudijska Arabija, SAD, Egipat i Indija) utvrđeno je da su ispod uobičajene vrijednosti utvrđene u prethodnim uvodnim izjavama 63. do 71. te da su stoga dampinške. Izvozne cijene na ostalim tržištima drugog kineskog proizvođača nije bilo moguće prikupiti.

               (88)

               S obzirom na postojanje dampinga na ostala tržišta Komisija zaključuje da proizvođač izvoznik iz NRK-a prodaje dotični proizvod trećim zemljama po dampinškim cijenama. Komisija stoga smatra da je vjerojatno da bi u slučaju stavljanja postojećih mjera izvan snage proizvođači izvoznici iz NRK-a isto tako prodavali dotični proizvod po dampinškim cijenama na tržištu Unije.

               (89)

               Jedan kineski proizvođač tvrdio je da nalaz o dampingu u izvozu na druga tržišta nije bitan budući da je opseg revizije ograničen na tržište Unije, a ne na svjetsko tržište. Prema kineskom proizvođaču, usporedba cijena između tržišta nije prikladna budući da se strukture cijena u drugim dijelovima svijeta mogu razlikovati. Nadalje, prisutnost izvoza iz Unije na tim istim tržištima isto je tako potrebno usporediti, što bi moglo rezultirati nalazom o tome da su domaće cijene Unije previsoke.

               (90)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 82., Komisija je u obzir uzela nekoliko pokazatelja za procjenu vjerojatnosti dampinga na tržište Unije. Komisija smatra da postoji veća vjerojatnost da će izvoznici koji vrše damping na drugim tržištima isto tako vršiti damping i u Uniji, u usporedbi s izvoznicima koji ne vrše damping na drugim tržištima. Zbog ovog razloga ovo je relevantan pokazatelj za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka dampinga. Stoga se ta tvrdnja mora odbiti.

               (91)

               Tvrdnja koja se odnosi na ponašanje proizvođača iz Unije u vezi s izvozom obrađena je u uvodnoj izjavi 171.

         2.5.3.   Privlačnost tržišta Unije

               (92)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 114. u nastavku, ispitnim postupkom pokazalo se da bi kineski uvoz izvršen pod uobičajenim režimom uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u prosjeku snizio cijene industrije Unije za 12,2 % u izostanku antidampinških mjera. Štoviše, utvrđeno je da je kineski uvoz izvršen u okviru režima unutarnje proizvodnje, koji stoga ne podliježe antidampinškim ili carinskim pristojbama i koji je činio oko 75 % kineskog uvoza, snizio prodajne cijene industrije Unije za 18 %. Kineske cijene isto su tako niže od izvoznih cijena bilo koje druge zemlje u Uniju. Te razlike u cijeni ukazuju na privlačnost tržišta Unije i sposobnost kineskih izvoznika da budu konkurentni s obzirom na cijenu u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

               (93)

               Stoga se može opravdano očekivati da će se, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, znatan dio trenutačnog kineskog izvoza preusmjeriti prema Uniji.

               (94)

               Vrijedi prisjetiti se da je početnim ispitnim postupkom, prije uvođenja početnih mjera, utvrđeno da je kineski tržišni udjel na tržištu Unije iznosio 30,72 %. Stoga se može očekivati da će, ako mjere isteknu, kineski izvoz, koji trenutačno obuhvaća 2 % tržišta Unije, znatno porasti kako bi se vratio izgubljeni tržišni udjel u Uniji.

               (95)

               Jedan kineski proizvođač tvrdio je da je malo sniženje dio uobičajenog mehanizma određivanja cijena kad god se strani proizvođači natječu s domaćim proizvođačima. Sniženje cijene od 12,2 % ne bi bilo nerazumno te ne bi izazvalo poteškoće proizvođačima iz Unije.

               (96)

               Nalaz o sniženju sam po sebi ne dovodi do zaključka o nepoštenom ponašanju izvoznika. Međutim, utvrđena marža sniženja je u ovom slučaju ukazala na vjerojatne razine cijena kineskog uvoza u slučaju isteka mjera te na njegov kapacitet za preuzimanje tržišnog udjela u Uniji na štetu industrije Unije. Osim toga, utvrđeno je da bi taj uvoz vjerojatno bio dampinški. Argument da razina sniženja cijene od 12,2 % ne bi bila nerazumna nije bio bitan u ovom kontekstu te je stoga odbijen.

         2.5.4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga iz NRK-a

               (97)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama sa znatnim dampinškim maržama. Pokazalo se i da je rezervni kapacitet proizvodnje dotičnog proizvoda u NRK-u znatan u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Vjerojatno je da bi se u slučaju isteka mjera protiv NRK-a taj rezervni kapacitet usmjerio, barem djelomično, na tržište Unije.

               (98)

               Osim toga, izvoz iz NRK-a u treće zemlje izvršen je po dampinškim cijenama. Ponašanje kineskog izvoza u vezi s određivanjem cijena na tržištima trećih zemalja pokazuje vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Unije u slučaju isteka mjera.

               (99)

               Nadalje, privlačnost tržište Unije u pogledu cijena upućuje na rizik od preusmjeravanja kineskog izvoza prema tržištu Unije u slučaju isteka mjera koje su na snazi.

               (100)

               S obzirom na navedeno, postoji vjerojatnost da će se, u slučaju isteka mjera, kineski dampinški uvoz dotičnog proizvoda znatno povećati ako mjere koje su na snazi isteknu.

         D.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

               (101)

               Istovjetni proizvod proizvodilo je dvanaest poznatih proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

               (102)

               Procijenjeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 47 349 tona. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju statističkih podataka Eurostata, provjerenih odgovora na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku i procijenjenih podataka koji se odnose na proizvođače koji nisu u uzorku, a koje su dostavili podnositelji zahtjeva. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 18., proizvođači iz Unije odabrani u uzorku predstavljali su više od 70 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

         E.   STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE

   1.   Uvodne napomene

               (103)

               Podatke o proizvodnji, proizvodnom kapacitetu, obujmu prodaje, zaposlenosti i obujmu izvoza koji se odnose na cijelu industriju Unije za razmatrano razdoblje dostavili su podnositelji zahtjeva. Podaci su procijenjeni, dostavljeni u najvećem i najmanjem mogućem rasponu te raščlanjeni u dvije kategorije: proizvođači iz Unije u uzorku i proizvođači iz Unije koji nisu u uzorku. Za proizvođače iz Unije u uzorku Komisija je upotrijebila stvarne provjerene podatke koje su ta društva dostavila u svojim odgovorima na upitnik. Za proizvođače iz Unije koji nisu u uzorku upotrijebljeni su podaci koje su dostavili podnositelji zahtjeva. Te su procjene stavljene na raspolaganje zainteresiranim stranama kako bi dostavile primjedbe. Međutim, nisu primljene nikakve primjedbe.

         2.   Potrošnja u Uniji

               (104)

               U ovom ispitnom postupku upotrijebljeni su podaci o potrošnji u Uniji koji su bili utvrđeni i objavljeni u usporednom ispitnom postupku. Utvrđeni su na temelju ukupnog procijenjenog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i ukupnog obujma uvoza na temelju podataka Eurostata, ispravljenih, prema potrebi, na temelju provjerenih podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik iz usporednog ispitnog postupka koji se odnosio na uvoz iz Rusije i odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

               (105)

               Budući da u Rusiji postoji samo jedan proizvođač izvoznik, sve brojke koje se odnose na tog izvoznika bilo je potrebno navesti u obliku raspona radi povjerljivosti. Štoviše, kako bi se izbjegla mogućnost da se ruski obujam uvoza izračuna metodom odbitka, bilo je potrebno koristiti raspone za obujme potrošnje i uvoza iz ostalih trećih zemalja.

               (106)

               Na temelju toga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 1.

                  Potrošnja aluminijske folije za domaćinstvo u Uniji (u tonama)

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Potrošnja u Uniji

                           [71 300 – 82 625]

                           [74 152 – 92 540]

                           [84 847 – 108 239]

                           [83 421 – 105 760]

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              [104 – 112]

                              [119 – 131]

                              [117 – 128]

                              Izvor: podaci o potrošnji objavljeni u usporednom ispitnom postupku na temelju podataka Eurostata, odgovori na upitnik i podaci koje su dostavili podnositelji zahtjeva.

               (107)

               Potrošnja u Uniji povećala se od 2011. do 2013., ali se smanjila od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Potrošnja se tijekom razmatranog razdoblja općenito povećala od 17 % do 28 %. Povećanje potrošnje od 2011. do razdoblja ispitnog postupka uglavnom odražava povećanje uvoza iz Rusije i ostalih trećih zemalja, dok se prodaja industrije Unije na tržištu Unije samo malo povećala (vidjeti uvodnu izjavu 134.).

         3.   Obujam, cijene i tržišni udjel uvoza iz NRK-a

               (108)

               Budući da se ispitnim postupkom utvrdilo da nema vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga iz Brazila (vidjeti uvodnu izjavu 60.), analiza obujma, cijena i tržišnog udjela uvoza ograničena je na uvoz iz NRK-a. Komisija je utvrdila obujam i cijene uvoza iz NRK-a na temelju podataka Eurostata.

         (a)   Obujam i tržišni udjel uvoza iz NRK-a

               (109)

               Uvoz u Uniju iz NRK-a razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 2.

                  Obujam i tržišni udjel uvoza iz NRK-a

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              NRK

                           Obujam uvoza pod uobičajenim režimom uvoza (u tonama)

                           [2 000 – 2 300]

                           [200 – 400]

                           [150 – 350]

                           [300 – 400]

                           Obujam uvoza pod uvoznim režimom unutarnje proizvodnje (u tonama)

                           [800 – 1 000]

                           [700 – 1 000]

                           [950 – 1 300]

                           [900 – 1 300]

                           Ukupni obujam uvoza (svi režimi) (u tonama)

                           [2 843 – 3 205]

                           [967 – 1 378]

                           [1 137 – 1 603]

                           [1 222 – 1 699]

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              [34 – 43]

                              [40 – 50]

                              [43 – 53]

                           Tržišni udjel

                           4 %

                           1 %

                           1 %

                           2 %

                              Izvor: podaci Eurostata.

               (110)

               Obujam uvoza iz NRK-a smanjio se tijekom razmatranog razdoblja od 47 % do 57 %, uz odgovarajuće smanjenje tržišnog udjela s 4 % na 2 %, odnosno smanjenje od 2 postotna boda. Obujam i tržišni udjel uvoza iz NRK-a ostali su na niskim razinama tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

         (b)   Cijene uvoza i sniženje cijena

               (111)

               U tablici u nastavku teksta prikazana je prosječna cijena dampinškog uvoza.

                  Tablica 3.

                  Prosječna cijena dampinškog uvoza

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              NRK

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           2 251

                           2 417

                           2 306

                           2 131

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              107

                              102

                              95

                              Izvor: podaci Eurostata.

               (112)

               Prosječne cijene uvoza iz NRK-a smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja s 2 251 EUR/tona na 2 131 EUR/tona, to jest, zabilježeno je smanjenje od oko 5 %. Cijene kineskog uvoza bile su u prosjeku niže od prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije i cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

               (113)

               Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije oko 75 % kineskog uvoza, što predstavlja tržišni udjel od više od 1 %, izvršeno je u okviru režima unutarnje proizvodnje te stoga nije podlijegao antidampinškim ili carinskim pristojbama. Utvrđeno je da snižava prodajne cijene industrije Unije za 18 %. U pogledu proizvođača izvoznika koji surađuje, koji je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije predstavljao oko 53 % do 90 % kineskog uvoza te ostvario 98 % svog uvoza u okviru režima unutarnje proizvodnje, utvrđena je marža sniženja u rasponu od 15 % do 18 %.

               (114)

               Preostalih 25 % kineskog uvoza izvršeno je u okviru uobičajenog režima uvoza. Kada se kineskim CIF cijenama dodaju carinske i antidampinške pristojbe, kineske cijene izračunane za taj uvoz bile su u prosjeku više nego prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije te je stoga nastalo negativno sniženje (– 12,5 %). Međutim, kada se uvozne cijene razmotre bez antidampinških pristojbi nastaje sniženje od 12,2 %.

               (115)

               Pri razmatranju cjelokupnog kineskog uvoza, bez obzira na režim uvoza te uz dodavanje primjenjivih carinskih i antidampinških pristojbi CIF cijenama uvoza izvršenog u okviru uobičajenog režima, utvrđeno je da kineske cijene u prosjeku snižavaju prodajne cijene industrije Unije za 10,2 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (116)

               Jedan kineski proizvođač tvrdio je da je marža sniženja od 18 % utvrđena za kineski uvoz izvršen u okviru režima unutarnje proizvodnje netočna jer cijene proizvođača iz Unije uključuju „ugrađenu uobičajenu tarifu od 7,5 %” protiv koje domaći korisnici ne mogu dobiti pravnu pomoć ako u izvoz u treće zemlje uključe aluminijsku foliju za domaćinstvo proizvedenu u Uniji. Međutim, zainteresirana strana nije potkrijepila tu tvrdnju, te, posebice, nije objasnila pojam „ugrađene uobičajene tarife”. U svakom slučaju, podsjeća se da uvoz izvršen u okviru režima unutarnje proizvodnje ne podliježe carinskim pristojbama, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 113. Stoga ne bi bilo opravdano učiniti prilagodbe za carinske pristojbe koje se ne snose. Potrebno je istaknuti i da je Komisija propisno primijenila prilagodbe za carinske pristojbe pri utvrđivanju marže sniženja za uvoz izvršen u okviru uobičajenog režima u uvodnoj izjavi 114. te za cjelokupni kineski uvoz bez obzira na režim uvoza u uvodnoj izjavi 115. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

               (117)

               Isti kineski proizvođač tvrdio je da je potrebno odbiti stopu carinske pristojbe od marži sniženja od 12,2 % i 10,2 % utvrđenih u uvodnoj izjavi 114. i 115. Međutim, pojašnjeno je da je Komisija, kako bi utvrdila te margine, već uzela u obzir carinsku pristojbu primjenjivu na uvoz izvršen u okviru uobičajenog režima. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

         4.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

      Tablica 4.

      Uvoz iz ostalih trećih zemalja (svi režimi uvoza)

               Zemlja

               2011.

               2012.

               2013.

               Razdoblje ispitnog postupka revizije

               Brazil

               Obujam (u tonama)

               0

               0

               0

               0

               Rusija

               Obujam (u tonama)

               [19 532 – 26 078]

               [23 243 – 34 422]

               [27 345 – 39 116]

               [26 368 – 37 812]

                  Indeks (2011. = 100)

                  100

                  [119 – 132]

                  [140 – 150]

                  [135 – 145]

               Tržišni udjel

               29 %

               34 %

               34 %

               34 %

               Prosječna cijena (EUR/tona)

               [2 145 – 2 650]

               [2 038 – 2 624]

               [1 952 – 2 571]

               [1 973 – 2 597]

                  Indeks (2011. = 100)

                  100

                  [95 – 99]

                  [91 – 97]

                  [92 – 98]

               Turska

               Obujam (u tonama)

               [5 120 – 6 100]

               [8 090 – 10 553]

               [11 213 – 14 213]

               [11 520 – 14 579]

                  Indeks (2011. = 100)

                  100

                  [158 – 173]

                  [219 – 233]

                  [225 – 239]

               Tržišni udjel

               7 %

               11 %

               13 %

               13 %

               Prosječna cijena (EUR/tona)

               2 950

               2 743

               2 710

               2 571

                  Indeks (2011. = 100)

                  100

                  93

                  92

                  87

               Ostale treće zemlje (ne uključujući Kinu)

               Obujam (u tonama)

               [3 100 – 3 750]

               [279 – 750]

               [1 891 – 3 000]

               [3 162 – 4 313]

                  Indeks (2011. = 100)

                  100

                  [9 – 20]

                  [61 – 80]

                  [102 – 115]

               Tržišni udjel

               4 %

               1 %

               2 %

               4 %

               Prosječna cijena (EUR/tona)

               2 878

               2 830

               2 687

               2 406

                  Indeks (2011. = 100)

                  100

                  98

                  93

                  84

               Ukupno

               Obujam (u tonama)

               [29 000 – 35 000]

               [33 000 – 43 000]

               [41 000 – 54 000]

               [42 000 – 56 000]

                  Indeks (2011. = 100)

                  100

                  [113 – 125]

                  [142 – 155]

                  [145 – 160]

               Tržišni udjel

               41 %

               46 %

               50 %

               51 %

               Prosječna cijena (EUR/tona)

               2 538

               2 453

               2 401

               2 367

                  Indeks (2011. = 100)

                  100

                  97

                  95

                  93

                  Izvor: podaci Eurostata, podaci koji se odnose na Rusiju utvrđeni i objavljeni u usporednom ispitnom postupku.

               (118)

               Tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz ostalih trećih zemalja u Uniju povećao se za između 45 % i 60 %, što je brže od progresije potrošnje u Uniji. Tržišni udjel ostalih trećih zemalja stoga se povećao s 41 % na 51 % tijekom tog razdoblja.

               (119)

               Tijekom cijelog razmatranog razdoblja nije bilo uvoza iz Brazila. Obujam uvoza iz Rusije povećao se između 40 % i 50 % od 2011. do 2013., uz blago smanjenje u razdoblju ispitnog postupka revizije. Odgovarajući tržišni udjel povećao se s 29 % u 2011. na 34 % u 2012. te se zatim zadržao na stalnoj razini do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije. Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza iz Turske povećao se od 125 % do 139 % te se njegov tržišni udjel povećao s oko 7 % na 13 %. Tijekom razmatranog razdoblja turske uvozne cijene snižene su za 13 %, ali su ostale iznad razine cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja, uključujući Rusiju i Kinu, te su bile na sličnim razinama kao cijene industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (120)

               Uvoz iz ostalih trećih zemalja, ne uključujući NRK, Rusiju i Tursku, općenito se povećao od 2 % od 15 %. Međutim, budući da se potrošnja u Uniji povećala, njihov ukupan tržišni udjel smanjio se s 4 % u 2011. na oko 2 % u 2013., a zatim se povećao na 4 % do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije; njihove cijene bile su niže od cijena industrije Unije, osim u 2012.

               (121)

               Cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja bile su više od cijene uvoza iz NRK-a tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

               (122)

               Jedan kineski proizvođač tvrdio je da je Komisijina analiza uvoza iz ostalih trećih zemalja navedena u uvodnim izjavama 118. – 121. trebala obuhvatiti cijelo tržište folije umjesto da je bila usredotočena na dotični proizvod budući da odluke koje donose proizvođači iz Unije u vezi s drugim vrstama folije navodno utječu na njihovu proizvodnju dotičnog proizvoda. Tvrdnja nije bila potkrijepljena. U svakom slučaju, ispitnim postupkom se utvrdilo, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 185., da je najveći proizvođač aluminijske folije za domaćinstvo iz Unije u uzorku proizvodio isključivo aluminijsku foliju za domaćinstvo te da se proizvođači iz Unije za koje je utvrđeno da proizvode aluminijsku foliju za domaćinstvo i drugu vrstu folije koja se naziva aluminijska konverterska folija ne mogu jednostavno prebaciti s proizvodnje jednog proizvoda na proizvodnju drugog jer je proizvodnja oba proizvoda u određenim količinama bila potrebna kako bi se postigla najveća moguća učinkovitost. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 185., ispitnim postupkom se pokazalo i da su proizvođači iz Unije u uzorku imali stabilan omjer proizvodnje dviju vrsta folija tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

               (123)

               Jedan kineski proizvođač istaknuo je da korisnici moraju uvoziti aluminijsku foliju za domaćinstvo od proizvođača izvoznika iz trećih zemalja, budući da proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije predstavlja manje od 50 % potrošnje u Uniji. Kineski proizvođač je na temelju toga tvrdio da se proizvođači izvoznici natječu međusobno, a ne s proizvođačima iz Unije u opskrbljivanju korisnika koje ne opslužuju proizvođači iz Unije. Međutim, ta tvrdnja nije bila potkrijepljena. Prvo, tvrdnja da proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije predstavlja manje od 50 % potrošnje u Uniji nije točna. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 106. i 129., proizvodni kapacitet industrije Unije predstavljao je između 58 % i 74 % potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te je bio iznad 55 % tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Osim toga, kako je prikazano u tablici 5., u ispitnom postupku utvrđeno je da je industrija Unije imala rezervni kapacitet tijekom cijelog razmatranog razdoblja koji se mogao iskoristiti za opsluživanje tržišta Unije da nije bilo konkurentnog dampinškog uvoza. Nadalje, uvoz iz trećih zemalja natjecao se i s istovjetnim proizvodom koji je proizvela industrija Unije jer su se postojeći kupci proizvođača iz Unije mogli prebaciti na dobavljače iz trećih zemalja. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

         5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

   5.1.   Opće napomene

               (124)

               Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.

               (125)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 18., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

               (126)

               Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 103., Komisija je makroekonomske pokazatelje koji se odnose na cijelu industriju Unije ocijenila na temelju podataka koje su dostavili podnositelji zahtjeva i koji su propisno provjereni za društva u uzorku. Komisija je mikroekonomske pokazatelje koji se odnose samo na društva u uzorku ocijenila na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

               (127)

               Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže.

               (128)

               Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

         5.2.   Makroekonomski pokazatelji

   5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

               (129)

               Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 5.

                  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Obujam proizvodnje (u tonama)

                           44 316

                           46 165

                           48 796

                           47 349

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              104

                              110

                              107

                           Proizvodni kapacitet (u tonama)

                           54 777

                           54 485

                           59 186

                           61 496

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              99

                              108

                              112

                           Iskorištenost kapaciteta

                           81 %

                           85 %

                           82 %

                           77 %

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              105

                              102

                              95

                              Izvor: odgovori na upitnik, podaci koje su dostavili podnositelji zahtjeva.

               (130)

               Proizvodnja se mijenjala tijekom razmatranog razdoblja. Iako se od 2011. do 2013. povećavala, smanjila se od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Obujam proizvodnje općenito se povećao za 7 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (131)

               Proizvodni kapacitet povećao se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (132)

               Budući da se proizvodni kapacitet povećao više od obujma proizvodnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (133)

               Jedan kineski proizvođač tvrdio je da kapacitet postrojenja za proizvodnju aluminijske folije ne bi trebao biti izražen u tonama jer isti strojevi u određenom vremenskom razdoblju proizvode različite mase folija, ovisno o debljini i širini folije. U odgovoru na ovu tvrdnju ne osporava se da na kapacitet postrojenja izražen u tonama može utjecati debljina ili širina proizvedenih folija. Međutim, uvoz dotičnog proizvoda i određeni čimbenici štete poput potrošnje, obujma prodaje i proizvodnje utvrđeni su upotrebom tona kao mjerne jedinice. U analizi štete se zbog dosljednosti upotrebljava ista mjerna jedinica za potrebe usporedbe. Štoviše, ispitnim postupkom se nije ukazalo na promjene u ponudi proizvoda proizvodnje industrije Unije zbog kojih bi upotreba tona kao mjernih jedinica postalo nevažeće. Također se ističe da dotična zainteresirana strana nije dostavila kvantitativne informacije iz kojih bi bilo vidljivo da bi različite mjerne jedinice izmijenile analizu čimbenika štete. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

         5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udjel

               (134)

               Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 6.

                  Obujam prodaje i tržišni udjel

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Obujam prodaje (u tonama)

                           [41 007 – 45 870]

                           [41 007 – 49 081]

                           [42 647 – 52 292]

                           [41 827 – 50 457]

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              [100 – 107]

                              [104 – 114]

                              [102 – 110]

                           Tržišni udjel

                           55 %

                           53 %

                           49 %

                           47 %

                              Izvor: odgovori na upitnik, podaci Eurostata, podaci koje su dostavili podnositelji zahtjeva.

               (135)

               Obujam prodaje aluminijske folije za domaćinstvo blago se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Obujam prodaje uglavnom se povećao od 2011. do 2013., tj. između 4 % i 14 %. Obujam prodaje smanjio se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije; općenito se tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje povećao od 2 % do 10 %. Međutim, povećanje obujma prodaje, uzimajući u obzir istodobno povećanje potrošnje i povećanje uvoza, dovelo je do smanjenja tržišnog udjela industrije Unije s 55 % u 2011. na 47 % u razdoblju ispitnog postupka revizije, tj. do smanjenja od 8 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.

         5.2.3.   Rast

               (136)

               Iako se potrošnja u Uniji povećala od 17 % do 28 % tijekom razmatranog razdoblja, obujam prodaje industrije Unije povećao se od 2 % do 10 % što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 8 postotnih bodova.

         5.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

               (137)

               Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 7.

                  Zaposlenost i produktivnost

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Broj zaposlenika

                           769

                           787

                           758

                           781

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              102

                              99

                              102

                           Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                           58

                           59

                           64

                           61

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              102

                              112

                              105

                              Izvor: odgovori na upitnik, podaci koje su dostavili podnositelji zahtjeva.

               (138)

               Zaposlenost u industriji Unije mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja i općenito se blago povećala za 2 %.

               (139)

               Od 2011. do 2013. produktivnost se povećala zbog većeg povećanja proizvodnje od zaposlenosti. Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije produktivnost se smanjila za 7 %, ali je ostala viša nego na početku razmatranog razdoblja u 2011.

         5.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

               (140)

               Dampinška marža uvoza iz NRK-a iznosila je 28,1 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (vidjeti uvodnu izjavu 81.), ali njezin utjecaj na stanje industrije Unije bio je ograničen zbog antidampinških mjera na snazi kojima se uspješno obuzdao obujam dampinškog uvoza.

               (141)

               Međutim, kako je utvrđeno u usporednom ispitnom postupku, obujam dampinškog uvoza iz Rusije znatno se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Tim je uvozom prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Oporavak industrije Unije stoga nije bio moguć unatoč postojanju antidampinških mjera.

         5.3.   Mikroekonomski pokazatelji

   5.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

               (142)

               Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 8.

                  Prodajne cijene i troškovi

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)

                           2 932

                           2 714

                           2 705

                           2 597

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              93

                              92

                              89

                           Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                           2 995

                           2 794

                           2 699

                           2 651

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              93

                              90

                              89

                              Izvor: odgovori na upitnik.

               (143)

               Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji stalno se smanjivala te se općenito smanjila za 11 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (144)

               Unatoč tom smanjenju, jedinični trošak proizvodnje ostao je iznad prosječne prodajne cijene industrije Unije te industrija Unije nije mogla prodajnom cijenom pokriti svoj trošak proizvodnje, osim 2013. Usporednim ispitnim postupkom utvrđeno je da industrija Unije nije mogla povisiti svoju prodajnu cijenu zbog pritiska dampinškog uvoza iz Rusije na cijene.

         5.3.2.   Troškovi rada

               (145)

               Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 9.

                  Troškovi rada

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                           21 692

                           22 207

                           20 603

                           20 594

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              102

                              95

                              95

                              Izvor: odgovori na upitnik.

               (146)

               Između 2011. i razdoblja ispitnog postupka revizije prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku smanjili su se za 5 %. Troškovi rada najprije su se povećali za 2 % između 2011. i 2012., a zatim su se smanjili između 2012. i 2013. te su nakon toga ostali stabilni tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

         5.3.3.   Zalihe

               (147)

               Razine zaliha industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 10.

                  Zalihe

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Završne zalihe

                           1 931

                           1 999

                           2 133

                           2 085

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              104

                              110

                              108

                           Završne zalihe kao postotak proizvodnje

                           5 %

                           5 %

                           5 %

                           5 %

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              Izvor: odgovori na upitnik.

               (148)

               Zalihe se ne mogu smatrati relevantnim pokazateljem štete u ovom sektoru jer se proizvodnja i prodaja uglavnom temelje na narudžbama i, u skladu s tim, proizvođači obično drže ograničene zalihe. Stoga se kretanja zaliha navode samo u svrhu informiranja.

               (149)

               Završne zalihe tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 8 %. Iako su se zalihe od 2011. do 2013. povećale za 10 %, od 2013. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije blago su se smanjile. Završne zalihe kao postotak proizvodnje ostale su stabilne tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

         5.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (150)

               Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 11.

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                           – 2,2 %

                           – 2,9 %

                           0,2 %

                           – 2,1 %

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              65

                              209

                              104

                           Novčani tok (EUR)

                           1 505 960

                           2 909 820

                           3 365 140

                           1 962 349

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              193

                              223

                              130

                           Ulaganja (EUR)

                           3 271 904

                           5 404 990

                           4 288 862

                           4 816 442

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              165

                              131

                              147

                           Povrat ulaganja

                           – 4 %

                           – 5 %

                           0 %

                           – 3 %

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              60

                              209

                              108

                              Izvor: odgovori na upitnik.

               (151)

               Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije bilježila je gubitak, osim 2013. kad je ostvarila profitnu maržu malo iznad praga isplativosti. Profitabilnost se smanjila od 2011. do 2012., povećala se 2013., ali se zatim opet smanjila u razdoblju ispitnog postupka revizije kad je dosegnula sličnu razinu kao 2011. Općenito se profitabilnost povećala za 4 % tijekom razmatranog razdoblja, što odgovara povećanju od 0,1 postotnog boda i zbog čega industrija Unije nije mogla ostvariti dobit tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Kako je utvrđeno u usporednom ispitnom postupku, razlog toj situaciji najvećim je dijelom pritisak na cijene koji je vršio uvoz iz Rusije koji je ulazio u Uniju po dampinškim cijenama kojima su snižene cijene industrije Unije te zbog kojeg industrija Unije nije mogla povećati svoje cijene kako bi pokrila svoj trošak proizvodnje.

               (152)

               Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Novčani tok mijenjao se tijekom razmatranog razdoblja i zabilježio je uzlazno kretanje. Neto novčani tok općenito se povećao za 30 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, potrebno je napomenuti da je, u apsolutnim vrijednostima, novčani tok ostao na niskim razinama u usporedbi s ukupnim prometom u pogledu dotičnog proizvoda.

               (153)

               Ulaganja su se povećala za 47 % tijekom razmatranog razdoblja. Ulaganja su se od 2011. do 2012. povećala za 65 %, smanjila su se tijekom 2013. i ponovno se povećala tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Uglavnom su predstavljala ulaganja potrebna za nove strojeve i ostala su na prilično niskim razinama tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u usporedbi s ukupnim prometom.

               (154)

               Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kao i ostali financijski pokazatelji, povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda bio je negativan od 2011., osim 2013. kad je iznosio 0 %, što je odraz kretanja profitabilnosti. Povrat ulaganja općenito se blago smanjio za 8 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (155)

               U pogledu sposobnosti prikupljanja kapitala, smanjenje sposobnosti ostvarivanja novčane dobiti za istovjetni proizvod proizvođača iz Unije u uzorku bilo je uzrok slabljenja njihova financijskog stanja zbog smanjenja interno ostvarenih sredstava. Na temelju ispitnog postupka utvrđeno je da se sposobnost prikupljanja kapitala općenito pogoršala tijekom razmatranog razdoblja.

         6.   Zaključak o šteti

               (156)

               Nekoliko najvažnijih pokazatelja štete kretalo se negativno. U pogledu profitabilnosti industrija je bilježila gubitak tijekom gotovo cijelog razmatranog razdoblja, osim 2013. kad je dosegnula razinu samo malo višu od praga isplativosti; tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije industrija Unije zabilježila je negativnu dobit od – 2,1 %. Prodajne cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja za 11 %. Jedinični trošak koji se isto tako smanjio za 11 % ostao je viši od prosječne prodajne cijene tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2013. Tržišni udjel industrije Unije smanjio se za 8 postotnih bodova, tj. sa 55 % u 2011. na 47 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               (157)

               Neki pokazatelji štete razvijali su se pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Obujam proizvodnje povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 7 %, a proizvodni kapacitet za 12 %. Međutim, ta povećanja nisu odgovarala povećanju potrošnje, koje je bilo puno veće, odnosno, iznosilo je od 17 % do 28 %. Obujam prodaje povećao se od 2 % do 10 %. Međutim, na tržištu sa sve većom potrošnjom to nije dovelo do povećanja tržišnog udjela, nego, naprotiv, do gubitka tržišnog udjela za 8 postotnih bodova. Ulaganja su se povećala za 47 %. Odnosila su se na nove strojeve i ostala su na prilično niskim razinama tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Slično tome, novčani tok povećao se za 30 % tijekom razmatranog razdoblja, ali je ostao na niskim razinama. Navedena pozitivna kretanja stoga ne isključuju postojanje štete.

               (158)

               Brazilski proizvođač koji surađuje i Brazilsko udruženje proizvođača aluminija tvrdili su da prema analizi javno dostupnih financijskih dokumenata podnositelja zahtjeva nema materijalne štete. To je u suprotnosti s rezultatima ispitnog postupka koji su se temeljili na stvarno provjerenim podacima industrije Unije koji se odnose na aluminijsku foliju za domaćinstvo. Neki proizvođači Unije nisu proizvodili isključivo aluminijsku foliju za domaćinstvo i stoga se iz javno dostupnih financijskih dokumenata ne može vidjeti stvarno stanje industrije Unije za aluminijsku foliju za domaćinstvo. Stoga se zaključci o gospodarskom stanju industrije Unije u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe ne bi trebali temeljiti na javno dostupnim financijskim dokumentima, nego na detaljnijim i provjerenim podacima koji su dostupni u okviru ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

               (159)

               Iste zainteresirane strane tvrdile su da su statistički podaci i tvrdnje koje je objavilo Europsko udruženje proizvođača aluminijske folije (engl. European Aluminium Foil Association, „EAFA”) ukazali na to da industriji Unije nije nanesena šteta tijekom razmatranog razdoblja, uključujući razdoblje ispitnog postupka revizije. Međutim, utvrđeno je da su se korišteni statistički podaci i tvrdnje odnosili ili na cjelokupni sektor proizvodnje aluminijske folije ili na kategoriju „manjih mjera” koja obuhvaća aluminijsku foliju za domaćinstvo, ali i druge vrste folija poput konverterskih folija i folija korištenih za fleksibilnu ambalažu. Na temelju toga nije bilo moguće donijeti smislen zaključak u vezi s dotičnim proizvodom te je ta tvrdnja stoga odbijena.

               (160)

               Jedan kineski proizvođač tvrdio je da se promjena jediničnog troška, opisana u uvodnoj izjavi 156., ne može uskladiti s promjenom cijene aluminija na Londonskoj burzi metala („cijena na LME-u”). U odgovoru na ovu tvrdnju mora se istaknuti da je cijena koju proizvođači iz Unije plaćaju talionicama aluminija ili trgovcima aluminijem zbroj cijene na LME-u i dodatne naknade poznate pod nazivom „premija za metal”. Bilo kakvu procjenu jediničnog troška proizvođača iz Unije temeljenu isključivo na cijeni na LME-u potrebno je stoga smatrati nepotpunom. Tvrdnja je stoga odbijena.

               (161)

               Ista zainteresirana strana tvrdila je da bi usklađenje promjene jediničnog troška s promjenom cijene aluminija i dalje bilo nemoguće čak i da se u obzir uzela premija za metal. Međutim, ta tvrdnja nije bila potkrijepljena. Osim toga, ispitnim postupkom pokazalo se da su se cijene na LME-u tijekom razmatranog razdoblja smanjile za više od 20 %, dok se premija za metal tijekom razmatranog razdoblja više nego udvostručila. Uzimajući u obzir cijenu na LME-u i premiju za metal zajedno, trošak aluminija kojeg su plaćali proizvođači iz Unije se tijekom razmatranog razdoblja smanjio za oko 11 %. To smanjenje je u skladu sa smanjenjem jediničnog troška navedenog za isto razdoblje u uvodnoj izjavi 156. te je zapravo čak i identično s njim. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

               (162)

               Jedan kineski proizvođač uputio je na uvodnu izjavu 156. te tvrdio da su mogući uzroci štete bili jeftini uvoz, navodno viši troškovi proizvodnje, nedostatak interesa za aluminijsku foliju za domaćinstvo jer bi cijene za ostale kategorije folije u Uniji bile više te nedostatak interesa na tržištu Unije jer bi cijene aluminijske folije za kućanstvo bile više na izvoznim tržištima. U pogledu viših troškova proizvodnje, proizvođač iz Kine naveo je visoku premiju za metal i činjenicu da industrija Unije upotrebljava kombinaciju dviju metoda proizvodnje, toplo valjanje i kontinuirano lijevanje, dok bi korištenje isključivo metode kontinuiranog lijevanja bilo troškovno učinkovitije.

               (163)

               U odgovoru na ove tvrdnje podsjeća se da se iz uvodnih izjava 156. i 157. može zaključiti da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. U pogledu tvrdnji o troškovima proizvodnje, kao prvo se ističe, u pogledu uloge premije za metal kao potencijalnog čimbenika štete, da je u usporednom ispitnom postupku utvrđeno da proizvođači iz Unije i ruski proizvođač izvoznik snose usporedive troškove pri nabavi sirovine za proizvodnju aluminijske folije za domaćinstvo jer su tržišne cijene te sirovine u Rusiji i na tržištu Unije izravno povezane s Londonskom burzom metala. Stoga se može zaključiti da razina premije za metal nije bila čimbenik štete tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U pogledu potencijalne uloge metoda proizvodnje, ispitnim postupkom se pokazalo da se kontinuirano lijevanje koristilo za proizvodnju gotovo dvije trećine aluminijske folije za domaćinstvo koju je industrija Unije proizvela tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Bilo koja razlika u troškovnoj učinkovitosti bi stoga bila ublažena prevagom korištenja kontinuiranog lijevanja kao metode proizvodnje u Uniji. U uvodnoj izjavi 185. objašnjeno je i da nije bilo naznaka da je industrija Unije izgubila zanimanje za aluminijsku foliju za domaćinstvo. Ispitnim postupkom isto se tako nije pokazalo da su proizvođači iz Unije zanemarivali tržište Unije u korist izvoznih tržišta aluminijske folije za domaćinstvo. Ispitnim postupkom se pokazalo da su proizvođači iz Unije izvezli svega 1 182 tone aluminijske folije za domaćinstvo u treće zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, što predstavlja manje od 3 % domaće prodaje proizvođača iz Unije tijekom istog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

               (164)

               Na temelju navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         F.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ILI NASTAVKA ŠTETE

   1.   Uvodne napomene

               (165)

               Budući da se utvrdilo da nema vjerojatnosti ponavljanja dampinga za uvoz iz Brazila, analiza vjerojatnosti ponavljanja ili nastavka štete ograničena je na uvoz iz NRK-a.

               (166)

               Kako bi se procijenila vjerojatnost ponavljanja ili nastavka štete ako mjere protiv NRK-a isteknu, analizirao se mogući utjecaj kineskog uvoza na tržište Unije i na industriju Unije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (167)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 124. – 164., industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Tijekom čitavog razmatranog razdoblja kineski uvoz bio je prisutan na tržištu Unije samo u ograničenim količinama, dok su se obujam uvoza i tržišni udjel iz Rusije povećali tijekom istog razdoblja. U usporednom ispitnom postupku zaključeno je da je uvoz iz Rusije bio dampinški te da je njime nanesena materijalna šteta industriji Unije, dok je uvoz iz Kine, s obzirom na njegov mali obujam i razine cijena, pridonio svega djelomično šteti koju je industrija Unije pretrpjela, međutim, prekidanja uzročno-posljedične veze između uvoza iz Rusije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 80. – 100., istodobno se ispitnim postupkom pokazalo da je kineski uvoz bio na razinama dampinških cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te da postoji vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera.

         2.   Rezervni kapacitet, trgovinski tokovi i privlačnost tržišta Unije te ponašanje NRK-a u vezi s određivanjem cijena

               (168)

               Znatan rezervni kapacitet u NRK-u koji domaća potražnja u Kini i izvozna tržišta izuzev tržišta Unije ne mogu u potpunosti apsorbirati, nastavak dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije sa znatnim dampinškim maržama i praksa dampinga na tržišta trećih zemalja kineskih izvoznika, detaljno opisani u uvodnim izjavama 82. – 100., jasno ukazuju da postoji velika vjerojatnost da bi se obujam kineskog dampinškog uvoza znatno povećao u slučaju isteka mjera na snazi.

               (169)

               U slučaju stavljanja mjera na snazi izvan snage, kineske uvozne cijene najvjerojatnije bi snizile prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije. Ispitnim postupkom pokazalo se da bi uvoz iz Kine izvršen u okviru uobičajenog režima uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u prosjeku snizio cijene industrije Unije za 12,2 % u izostanku antidampinških mjera (10).

               (170)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 92. – 94., tržište Unije privlačno je kineskom uvozu s obzirom na to da su cijene na tržištu Unije bile u velikoj mjeri u skladu s cijenama na drugim izvoznim tržištima. Osim toga, Turska je u srpnju 2014. uvela antidampinške mjere protiv Kine za niz aluminijskih folija, uključujući dotični proizvod. Stoga je vjerojatno da bi se dio proizvodnje koji se prethodno izvozio u Tursku preusmjerio na tržištu Unije u slučaju stavljanja mjera protiv Kine izvan snage. Stoga, može se zaključiti da bi ukidanje mjera najvjerojatnije rezultirao znatnim povećanjem kineskog uvoza po dampinškim cijenama čime bi se znatno snizile cijene industrije Unije, što bi pak prouzročilo daljnju štetu industriji Unije.

               (171)

               Brazilski proizvođač koji surađuje i Brazilsko udruženje proizvođača aluminija tvrdili su da se na temelju statističkih podataka koje je objavila EAFA može utvrditi da su proizvođači aluminijske folije iz Unije povećali svoj izvoz na tržišta trećih zemalja čime bi se pokazalo da su ta tržišta trećih zemalja privlačnija od tržišta Unije. U pogledu ove tvrdnje utvrđeno je da su se statistički podaci koje su te strane koristile odnosili ili na cjelokupni sektor proizvodnje aluminijske folije ili na kategoriju „manjih mjera” koja uključuje aluminijsku foliju za domaćinstvo, ali i druge vrste folija poput konverterskih folija i folija korištenih za fleksibilnu ambalažu. Na temelju toga nije moguće donijeti smislen zaključak koji se odnosi samo na dotični proizvod. Osim toga, ispitnom postupkom je utvrđeno da je obujam dotičnog proizvoda kojeg je industrija Unije izvezla na tržišta trećih zemalja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio svega 1 182 tone, što predstavlja manje od 3 % njihove domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga su tvrdnje iznesene u tom pogledu odbijene.

         3.   Zaključak

               (172)

               S obzirom na nalaz ispitnog postupka, može se zaključiti da bi ukidanje mjera protiv NRK-a najvjerojatnije rezultirao znatnim povećanjem kineskog uvoza po dampinškim cijenama čime bi se znatno snizile cijene industrije Unije, što bi pak prouzročilo daljnju štetu industriji Unije.

         G.   INTERES UNIJE

   1.   Uvodna napomena

               (173)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih mjera protiv NRK-a bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, trgovaca, uvoznika i korisnika.

         2.   Interes industrije Unije

               (174)

               Ispitnim postupkom utvrđeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 167., materijalna šteta uglavnom proizlazi iz dampinškog izvoza iz Rusije dok je izvoz iz Kine samo djelomično pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Utvrđeno je i da postoji vjerojatnost nastavka štete u slučaju isteka mjera protiv Kine.

               (175)

               U slučaju ukidanja mjera protiv Kine vjerojatno je da bi se kineski uvoz nastavio na tržište Unije u znatnom obujmu po dampinškim cijenama koje bi znatno snizile prodajne cijene industrije Unije te vršile veći pritisak na cijene nego što ga je vršio ruski dampinški uvoz tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Industrija Unije bila bi primorana uskladiti se s nižim razinama cijena te time povećati svoje gubitke.

         3.   Interes korisnika

               (176)

               Korisnici u Uniji su namatači čija se djelatnost sastoji od trgovanja materijalom za umatanje (aluminijskom folijom, ali i papirom i plastikom) nakon što se aluminijska folija za domaćinstvo namota u male svitke („svitci za široku potrošnju”) i ponovno pakira za potrebe industrije i maloprodaje. Šest se društava javilo i dobilo upitnik. Tri su društva surađivala u ispitnom postupku tako da su dostavila odgovore na upitnike. Dva društva koja surađuju provjerena su na licu mjesta.

               (177)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da je aluminijska folija za domaćinstvo glavna sirovina za namatače i da predstavlja oko 80 % njihova ukupnog troška proizvodnje.

               (178)

               Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije niti jedan od tri korisnika koji surađuju nije uvozio iz NRK-a. Njihovi glavni izvori opskrbe bili su industrija Unije, Rusija i Turska.

               (179)

               Budući da su namatači dobavljači širokog raspona proizvoda za pakiranje, za tri društva koja surađuju djelatnost koja je uključivala aluminijsku foliju za domaćinstvo predstavljala je manje od jedne šestine do najviše jedne trećine njihove ukupne djelatnost.

               (180)

               Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije svi su korisnici koji surađuju naveli da su općenito profitabilni. U pogledu djelatnosti koja je uključivala dotični proizvod, za dva proizvođača koji surađuju utvrđeno je da su profitabilni dok za trećeg nije bilo moguće donijeti zaključak jer raspodjela njegovih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova nije bila jasna.

               (181)

               S obzirom na prethodni nalaz, smatra se da zadržavanje mjera protiv Kine neće imati znatan negativan utjecaj na stanje korisnika.

         4.   Interes uvoznika/trgovaca

               (182)

               Nijedno društvo koje se bavi trgovinom aluminijske folije za domaćinstvo te koje je uvozilo i preprodavalo aluminijsku foliju za domaćinstvo podrijetlom iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja nije se javilo nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka. Ispitnim postupkom se pokazalo da su industrija Unije i proizvođači izvoznici aluminijsku foliju za domaćinstvo uglavnom prodavali izravno korisnicima. Na temelju toga, nema naznaka da bi uvođenje mjera imalo negativan učinak na stanje uvoznika/trgovaca.

         5.   Izvori opskrbe

               (183)

               Neke zainteresirane strane tvrdile su da industrija Unije nema dovoljno kapaciteta za pokrivanje cijele potražnje u Uniji. Te su strane stoga tvrdile da bi, u slučaju da se zadrže mjere protiv Brazila i Kine te, istodobno, uvedu konačne mjere protiv Rusije, Unija bila suočena s nedostatka opskrbe što bi dovelo do povećanja cijene aluminijske folije za domaćinstvo. Kao posljedica toga, i namatači bi morali povećati svoje cijene svitaka za široku potrošnju na štetu kupaca.

               (184)

               U odgovoru na ovu tvrdnju ispitnim postupkom se pokazalo da industrija Unije ima višak kapaciteta te da može povećati proizvodnju i prodaju aluminijske folije za domaćinstvo u Uniji. Štoviše, dostupni su drugi izvori opskrbe, kao što su Turska, Armenija te Južna Afrika. Konačno, potrebno je podsjetiti i da je cilj antidampinških mjera uspostaviti ravnopravne uvjete u Uniji, a ne spriječiti ulaz kineskog i ruskog uvoza na tržište Unije, koji bi trebali ući na tržište po primjerenim razinama cijena.

         6.   Ostale tvrdnje

               (185)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je industrija Unije izgubila interes za aluminijsku foliju za domaćinstvo te da joj je iz tog razloga korištenje uvozne aluminijske folije za domaćinstvo jedina opcija. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da je najveći proizvođač aluminijske folije za domaćinstvo iz Unije u uzorku proizvodio isključivo aluminijsku foliju za domaćinstvo. Za druge proizvođače iz Unije u uzorku utvrđeno je da koriste svoja proizvodna postrojenja za proizvodnju kombinacije aluminijske folije za domaćinstvo i aluminijske konverterske folije („ACF”) koja je drukčiji proizvod i ima drukčije primjene od aluminijske folije za domaćinstvo. Ti drugi proizvođači iz Unije imali su relativno stabilan omjer proizvodnje i prodaje između aluminijske folije za domaćinstvo i aluminijske konverterske folije tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se ispitnim postupkom nisu potvrdile tvrdnje da je industrija Unije izgubila interes za aluminijsku foliju za domaćinstvo te je ta tvrdnja odbijena.

         7.   Zaključak o interesu Unije

               (186)

               Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da zadržavanje postojećih mjera na snazi za uvoz aluminijske folije za domaćinstvo podrijetlom iz NRK-a nije u interesu Unije.

         H.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (187)

               Sve strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti da se postojeće mjere protiv NRK-a zadrže te da se postojeće mjere protiv Brazila stave izvan snage. Nakon te objave odobreno im je i razdoblje za davanje primjedbi. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.

               (188)

               Iz prethodno navedenoga slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da je potrebno zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz NRK-a, uvedene Uredbom (EZ) br. 925/2009. S druge strane, potrebno je dopustiti da mjere primjenjive na uvoz iz Brazila isteknu.

               (189)

               Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (11). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva toga društva ne utječe na njegovo pravo na korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

               (190)

               Uredba je u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz aluminijske folije debljine ne manje od 0,008 mm i ne veće od 0,018 mm, bez podloge, samo valjane i dalje neobrađene, u svitcima širine ne veće od 650 mm i mase veće od 10 kg, koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

               Zemlja

               Društvo

               Antidampinška pristojba

               Dodatna oznaka TARIC

               NRK

               Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd i Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd

               6,4 %

               A944

               Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd

               20,3 %

               A945

               Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd

               24,2 %

               A946

               Sva ostala društva

               30,0 %

               A999

         3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   4.   Primjena pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za društva navedena u stavku 2. uvjetuje se predočenjem valjanog trgovačkog računa carinskim tijelima država članica na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik tijela koje je izdalo račun, uz navođenje njegova/njezina imena i funkcije, sastavljena kako slijedi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) aluminijske folije prodane za izvoz u Europsku uniju, obuhvaćene ovim računom, proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) iz Narodne Republike Kine. Izjavljujem da su podaci navedeni na ovom računu potpuni i točni.” Ako se ovakav račune ne predoči, primijenit će se stopa pristojbe primjenjiva na „sva ostala društva”.
   5.   Prekida se antidampinški postupak u vezi s uvozom proizvoda spomenutog u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Brazila.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 925/2009 od 24. rujna 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene aluminijske folije podrijetlom iz Armenije, Brazila i Narodne Republike Kine (SL L 262, 6.10.2009., str. 1.).

      (3)  Odluka Komisije 2009/736/EZ od 5. listopada 2009. o prihvaćanju ponuđenog preuzimanja obveze u vezi s antidampinškim postupkom koji se odnosi na uvoz određene aluminijske folije podrijetlom, među ostalim, iz Brazila (SL L 262, 6.10.2009., str. 50.).

      (4)  Obavijest o predstojećem isteku određenih antidampinških mjera (SL C 49, 21.2.2014., str. 7.).

      (5)  Obavijest o isteku određenih antidampinških mjera (SL C 350, 4.10.2014., str. 22.).

      (6)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Brazila i Narodne Republike Kine (SL C 350, 4.10.2014., str. 11.).

      (7)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije (SL C 354, 8.10.2014., str. 14.).

      (8)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1081 оd 3. srpnja 2015. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije (SL L 175, 4.7.2015., str. 14.).

      (9)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2385 оd 17. prosinca 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije (vidjeti stranicu 91 ovoga Službenog lista).

      (10)  Za utvrđivanje stope sniženja od 12,2 % u obzir se uzela činjenica da je stopa carinske pristojbe iznosila 4 % tijekom prva tri mjeseca razdoblja ispitnog postupka revizije te se potom povećala na 7,5 %. Primjena trenutačno primjenjive stope carinske pristojbe od 7,5 % na cijelo razdoblje imalo bi zanemariv učinak, budući da bi stopu sniženja smanjilo za svega 0,5 %.

      (11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.