title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 248/2011 od 9. ožujka 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine

text:
               11/Sv. 119

               HR

               Službeni list Europske unije

               171

         32011R0248

               L 067/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 248/2011
   od 9. ožujka 2011.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   PRIVREMENE MJERE

               (1)

               Komisija je Uredbom (EU) br. 812/2010 (2) (Privremena uredba) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana iz Narodne Republike Kine (NRK).

               (2)

               Postupak je pokrenut kao rezultat pritužbe koju je 3. studenoga 2009. (pritužba) podnijelo Europsko udruženje proizvođača staklenih vlakana (APFE, sada poznato pod nazivom „GlassFibreEurope”) (podnositelj pritužbe) u ime proizvođača koji predstavljaju veći dio, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje Unije određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana.

               (3)

               Podsjeća se da je, kako je određeno u uvodnoj izjavi 14. Privremene uredbe, ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio razdoblje od 1. listopada 2008. do 30. rujna 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za ocjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RIP-a (razmatrano razdoblje).

         B.   DALJNJI POSTUPAK

               (4)

               Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere (privremena objava), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile omogućena je rasprava.

               (5)

               Komisija je nastavila tražiti podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Osim provjera navedenih u uvodnoj izjavi 11. Privremene uredbe, dodatna je provjera izvršena u prostorijama Saertexa u Saerbecku u Njemačkoj, jednog od korisnika staklenih vlakana koji je surađivao odgovorivši na upitnik za korisnike.

               (6)

               Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a i konačnu naplatu iznosa osiguranih privremenom pristojbom, kako je revidirano u skladu s ovom Uredbom (konačna objava). Nakon te objave također im je dano razdoblje za ulaganje prigovora.

               (7)

               Usmeni i pisani komentari zainteresiranih stranaka razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.

         1.   Područje primjene ispitnog postupka: uvoz podrijetlom iz Malezije, Tajvana i Turske

               (8)

               Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Malezije, Tajvana i Turske trebalo uključiti u područje primjene sadašnjeg ispitnog postupka. Tvrdio je da je izuzimanje navedenih zemalja bilo diskriminatorno jer, prema privremenim nalazima, obujam uvoza iz navedene tri zemlje ne bi bio zanemariv i postojao bi dokaz prima facie o sniženju cijena.

               (9)

               U tom smislu najprije valja napomenuti da u fazi pokretanja postupka nije bilo dokaza prima facie o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi, sukladno zahtjevu članka 5. stavka 2. Osnovne uredbe, koji bi opravdao pokretanje antidampinškog postupka vezanog uz uvoz iz tih zemalja. U suprotnom, što se tiče obujma uvoza, podnositelji pritužbe priložili su podatke o smanjenju uvoza i tržišnih udjela iz ostalih zemalja od 2004.

               (10)

               Vezano uz Maleziju, Tajvan i Tursku, analiza tijekom privremene faze potvrdila je da se uvoz iz Tajvana i Turske smanjio tijekom razmatranog razdoblja (s 2,0 % na 1,5 % i s 2,9 % na 2,5 %), dok se uvoz iz Malezije malo povećao, s 1,0 % na 1,7 %. Iako su te razine uvoza iznad de minimis razina uvoza u skladu s člankom 5. stavkom 7. Osnovne uredbe, nisu ispunjeni ostali zahtjevi za uključivanje navedenih zemalja u ispitni postupak. Posebno nisu primljeni podaci koji bi upućivali na damping od bilo koje od navedenih zemalja. Tvrdnja za uključivanjem Malezije, Tajvana i Turske se, stoga, odbacuje.

         C.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   1.   Dotični proizvod

               (11)

               Podsjeća se da, kako je određeno uvodnom izjavom 15. Privremene uredbe, dotični proizvod, prema opisu u obavijesti o pokretanju postupka, čine rezani strukovi od staklenih vlakana, dužine ne veće od 50 mm; roving od staklenih vlakana; pramenovi od staklenih vlakana i pređa od staklenih vlakana; i mat od filamenata staklenih vlakana isključujući mat od staklene vune, i trenutačno su obuhvaćeni oznakom KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 i ex 7019 31 00 (dotični proizvod).

               (12)

               Osim toga, kako je određeno uvodnom izjavom 19. Privremene uredbe, odlučeno je privremeno tretirati pređu kao sastavni dio dotičnog proizvoda iako je to dodatno ispitano i razmotreno u konačnoj fazi.

         1.1.   Pređa

               (13)

               Nakon objave privremenih mjera, dodatno je ispitan zahtjev za isključenje pređe. U tom se pogledu podsjeća da je prije uvođenja privremenih mjera (vidjeti uvodne izjave 18. i 19. Privremene uredbe) primljen veliki broj podnesaka u kojima je navedeno da pređu valja isključiti. Osim toga, nakon uvođenja privremenih mjera, zainteresirane stranke priložile su velik broj dodatnih i detaljnijih podataka. Svi su komentari detaljno analizirani kako je objašnjeno u nastavku.

               (14)

               Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da pređu treba razlikovati od ostalih triju osnovnih vrsta proizvoda navedenih u uvodnoj izjavi 17. Privremene uredbe jer: i. pređa ima drukčija fizička i kemijska svojstva, ii. proces proizvodnje pređe i ostalih triju osnovnih vrsta proizvoda je različit, i iii. pređa se koristi u druge svrhe.

               (15)

               Vezano uz argumente i. i ii., podneseni su dokazi koji su upućivali na razlikovna svojstva rovinga, rezanih strukova i mata s jedne strane, i pređe s druge strane. Još preciznije, podaci su ukazivali na to da se mat i rezani strukovi obično rade od rovinga, a ne od pređe. Nakon konačne objave, industrija Unije osporila je ovo odvajanje, tvrdeći da se određeni posebno rezani strukovi uistinu izrađuju od pređe. Međutim, postojanje određenih posebno rezanih strukova izrađenih od pređe ne znači da pređu treba smatrati dijelom dotičnog proizvoda (vidjeti uvodnu izjavu 20. u nastavku).

               (16)

               Što se tiče prve tvrdnje vezane uz razlike u osnovnim kemijskim i fizičkim svojstvima, jedna je zainteresirana stranka priložila studiju vodećeg instituta za istraživanja. Studija je, između ostalog, usporedila fizička i kemijska svojstva rovinga i pređe. Nakon konačne objave, izraženo je određeno odstojanje u odnosu na nalaze ove usporedbe koja je izazvala iznošenje važnih komentara određenih korisnika pređe. Iz tih se podataka može zaključiti da je osnovna kemijska komponenta rovinga, mata i rezanih strukova „silan”, kemijsko kontaktno sredstvo koje olakšava apsorpciju smole za matrice. Pređa se obično ne izrađuje s takvim kemijskim sredstvom, nego s kemijskom tvari na bazi škrobnog ulja (škrobljenje) koja se dodaje kao mazivo i zaštitno sredstvo da bi pređa izdržala napore tkanja pri velikim brzinama. Za razliku od rovinga, u čijem primjeru kontaktno sredstvo pomaže apsorpciju smole, „škrobljenje” odbija smolu. Što se tiče osnovnih kemijskih svojstava, također je utvrđeno da staklena sirovina za pređu ima stabilniji sastav i veću ujednačenost veličina čestica nego sirovina za ostale vrste proizvoda.

               (17)

               Što se tiče fizičkih svojstava, čini se da pređa nema jednaka fizička svojstva kao ostale vrste proizvoda. U prvom je redu općeprihvaćeno da je pređa finiji materijal znatno manjeg promjera vlakana i linearne gustoće od rovinga. Zatim, pređa je jedina vrsta proizvoda koja je upredena (iako postoji i pređa koja nije upredena).

               (18)

               Vezano uz drugu tvrdnju koja se odnosi na razlike u procesu proizvodnje, iako sve stranke priznaju da se četiri osnovne vrste proizvoda proizvode od staklene taljevine koja sadrži silikatni pijesak, sodu, vapnenac, kaolin i dolomit, koja se dobiva kroz toplinski otporne ploče od platine i rodija (filtar) s višestrukim rupama, postoje određene bitne razlike u procesu proizvodnje pređe u usporedbi s ostalim proizvodima unutar ispitnog postupka. Za proizvodnju pređe potrebna je veća preciznost i kontrola stalne temperature kao i dovod energije, uz primjenu strožih parametara kontrole (radne mogućnosti filtra itd.) S obzirom na to da su rupe na filtru manje, proizvodne su mogućnosti znatno manje u usporedbi s ostalim proizvodima. Stoga se peći uglavnom koriste ili za proizvodnju pređe ili rovinga – proizvođači staklenih vlakana zbog ekonomskih razloga ne izmjenjuju proizvodnju navedenih proizvoda na istoj peći. Druga je razlika u procesu proizvodnje da nakon procesa filtriranja pređa prolazi proces predenja.

               (19)

               Vezano uz argument iii. koji se odnosi na razlike u primjenama, utvrđeno je da su različita kemijska svojstva pređe u usporedbi s rovingom, rezanim strukovima i matom povezana s različitim upotrebama pređe. Iako se privremeno zaključilo da „gotovo sve različite vrste dotičnog proizvoda (…) uglavnom se koriste u iste svrhe”, na temelju komentara primljenih nakon privremene objave, to je pitanje dodatno ispitano i utvrđeno je da se pređa najviše koristi u proizvodnji puno lakših inženjerskih materijala za primjene tehničke tkanine, poput visokokvalitetne izolacije, zaštite i filtriranja, dok se roving, rezani strukovi i mat koriste za učvršćivanje plastike u kompozitima. U pojedinim se slučajevima pređa može koristiti za učvršćivanje, no radi se o izuzetno ograničenom broju primjera do kojih vrlo rijetko dolazi zbog ekonomskih razloga, s obzirom na relativno velike troškove koji se odnose na pređu u usporedbi s rovingom.

               (20)

               U pogledu gore navedenih razlika nije iznenađujuće da tržište također smatra pređu drukčijom od ostala tri proizvoda. Korisnici i industrija Unije podnijeli su tržišni izvještaj u nezavisnom časopisu specijaliziranom za kompozitne proizvode. Navedeni izvještaj, koji ni na koji način nije bio povezan s ovim antidampinškim postupkom, najprije je pokazao da, zbog proizvodnje i upotrebe, treba razlikovati pređu od rovinga. Zatim je detaljno analiziran globalni proizvodni kapacitet staklenih vlakana za dvije skupine: i. roving, rezane strukove i mat sve zajedno; i ii. pređu (3).

               (21)

               Vezano uz moguću zamjenjivost pređe ostalim osnovnim vrstama proizvoda valja napomenuti da bi, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 19. Privremene uredbe, to u teoriji bilo moguće jer se pređa može koristiti u ograničenom broju primjena umjesto ostalih vrsta proizvoda. Međutim, nakon detaljnije analize Komisija je utvrdila da to u praksi ne bi bilo ekonomski održiva opcija zbog znatne razlike u troškovima proizvodnje pređe i ostalih proizvoda, koju objašnjavaju razlike u procesu proizvodnje navedenom u uvodnoj izjavi 18.

               (22)

               U pritužbi na temelju koje je pokrenut ovaj ispitni postupak, izričito je navedeno da dotični proizvod ima jedinstvenu funkciju, a time i svrhu ili korištenje, a to je učvršćivanje plastike u kompozitima. Međutim, gore je navedena analiza pokazala da su, s obzirom na različite primjene pređe uključujući nekoliko upotreba osim u kompozitnim materijalima, razlike u procesu proizvodnje pređe u usporedbi s rovingom (i rezanim strukovima i matom) dovele do bitnih razlika u osnovnim fizičkim i kemijskim svojstvima. Komentari vezano uz to koji su primljeni nakon konačne objave nisu mogli promijeniti ovaj zaključak.

               (23)

               S obzirom na gore navedeno, potvrđuje se tvrdnja koja se odnosi na isključenje pređe na temelju različitih fizičkih i kemijskih svojstava i različitih upotreba u odnosu na roving, rezane strukove i mat. Stoga se zaključuje da pređu valja isključiti iz definicije dotičnog proizvoda kako je navedeno u Privremenoj uredbi. Pređu stoga treba konačno isključiti iz postupka.

               (24)

               Također treba napomenuti da je zahtjev koji se odnosi na isključenje tanke pređe iznijela zainteresirana stranka, no to više nije bitno u smislu isključenja cjelokupne pređe iz područja primjene proizvoda.

         1.2.   Teksturirani roving

               (25)

               Jedna je zainteresirana stranka zahtijevala isključenje teksturiranog rovinga. Zahtjev se temeljio na argumentima da teksturirani roving treba tretirati prema jednakom načelu kao impregnirani roving, jer proizvod više nije roving nego proizvod na kraju proizvodnog lanca.

               (26)

               U tom je pogledu važno ponoviti razlog za isključenjem određenog impregniranog rovinga. Određeni roving i pređa isključeni su jer su te vrste posebno tretirane premazom i impregnacijom te je zabilježen gubitak gorenja od više od 3 %, čime su poprimili drukčija fizička i kemijska svojstva.

               (27)

               Vezano uz teksturirani roving, smatra se da je to roving koji nije premazan ili impregniran i čiji gubitak vrijednosti gorenja iznosi između 0,3 % i 0,13 %. Stoga se očito radi o drukčijem proizvodu u usporedbi s impregniranim rovingom koji je isključen u privremenoj fazi. Zatim, utvrđeno je da se teksturirani roving, poput ostalih rezanih strukova, rovinga i mata, u prvom redu koristi za učvršćivanje plastike u kompozitima. Stoga su očito obuhvaćeni definicijom područja primjene proizvoda, i u pritužbi i obavijesti o pokretanju ovog postupka, i nema razloga koji bi opravdali njihovo isključenje.

               (28)

               Zato se zaključuje da teksturirani roving očito i neosporno spada u područje primjene proizvoda ovog ispitnog postupka i da zahtjev za njegovim isključenjem iz tog područja primjene nije dovoljno utemeljen u smislu činjenica i stoga se odbacuje.

         1.3.   Zaključak

               (29)

               Što se tiče područja primjene proizvoda, nisu podneseni dodatni zahtjevi.

               (30)

               U smislu prethodno navedenog, smatralo se primjerenim revidirati definiciju područja primjene proizvoda u Privremenoj uredbi. Stoga je dotični proizvod konačno definiran kao rezani strukovi od staklenih vlakana, dužine ne veće od 50 mm; roving od staklenih vlakana, isključujući roving od staklenih vlakana koji je impregniran i premazan i uz koji je zabilježen gubitak gorenja od više od 3 % (u skladu s normom ISO 1887); i mat od filamenata staklenih vlakana isključujući mat od staklene vune.

         2.   Istovjetni proizvod

               (31)

               U nedostatku bilo kakvog povezanog zahtjeva ili komentara i uzimajući u obzir nalaze navedene u gore navedenim uvodnim izjavama 13. do 23., potvrđuju se zaključci u uvodnoj izjavi 20. Privremene uredbe.

         D.   DAMPING

   1.   Tretman tržišnog gospodarstva (MET)

               (32)

               Nakon objave privremenih mjera, jedan je proizvođač izvoznik/grupacija kojem nije odobren MET ponovio svoje neslaganje s odbacivanjem zahtjeva za odobrenje MET-a. Međutim, dotični proizvođač izvoznik/grupacija samo je ponovio tvrdnje iznesene ranije tijekom postupka bez iznošenja novih argumenata. Podsjeća se da su, kako je objašnjeno u Privremenoj uredbi, ti argumenti detaljno razmotreni u individualnoj komunikaciji s dotičnim proizvođačem izvoznikom/grupacijom.

               (33)

               Osim toga, nakon konačne objave, dotični proizvođač izvoznik/grupacija tvrdio je da je Komisija predvidjela nove dokaze koji su podneseni. U tom se smislu napominje da su se navedeni dokazi odnosili samo na podnošenje određenih dokumenata koji podržavaju argument koji je već iznesen i na koji je odgovoreno vezano uz sastav Upravnog vijeća trovačkog društva. Stoga nisu podneseni novi dokazi koji bi doveli u pitanje odluku koja se odnosi na odbijanje zahtjeva za odobrenje MET-a dotičnog proizvođača izvoznika/grupacije.

               (34)

               Posljedično, konačno se potvrđuju privremeni nalazi koji se odnose na zahtjev za odobrenje MET-a dotičnog proizvođača izvoznika/grupacije.

               (35)

               U nedostatku ikakvih komentara, sadržaj uvodnih izjava 21. do 29. Privremene uredbe o nalazima o MET-u konačno se potvrđuju.

         2.   Individualni tretman (IT)

               (36)

               Nakon privremene objave isti se proizvođač izvoznik/grupacija koji je komentirao odluku vezanu uz odbacivanje zahtjeva za odobrenje MET-a nije slagao s odbacivanjem zahtjeva za odobrenje IT-a. Tvrdilo se da Komisija nije osigurala dovoljno razloga za odbacivanje zahtjeva za odobrenje IT-a.

               (37)

               U tom se smislu ponavlja da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26. Privremene uredbe, u dijelu o analizi MET-a, većinu direktora Upravnog vijeća ovog trgovačko društva imenovalo trgovačko društvo u većinskom vlasništvu države. Zato nije moguće isključiti znatno uplitanje države u postupak donošenja odluka ovog proizvođača izvoznika.

               (38)

               Stoga je potvrđeno za navedenog proizvođača izvoznika da, s obzirom na to da nije dokazao dovoljnu nezavisnost o državi, nije ispunio kriterije članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe i da se zato njegov zahtjev za odobrenje IT-a mora odbaciti.

               (39)

               Nakon konačne objave, prethodno naveden proizvođač izvoznik i ostali proizvođači izvoznici kojima nije odobren IT tvrdili su da odluka vezana uz odbacivanje zahtjeva za odobrenje IT-a nije bila u skladu s izvješćem Panela WTO-a u sporu DS 397 vezanom uz konačne antidampinške mjere za određene željezne i čelične elemente za pričvršćivanje iz Narodne Republike Kine. U vezi s tim valja napomenuti da prethodno navedeno izvješće Panela još uvijek nije konačno jer ga još nije usvojilo Tijelo za rješavanje sporova. Štoviše, nije isteklo vremensko razdoblje za podnošenje žalbe protiv izvješća Panela. Stoga je ova tvrdnja odbačena.

               (40)

               Zbog toga i u nedostatku bilo kakvih drugih komentara vezanih uz IT, sadržaj uvodnih izjava 30. do 33. Privremene uredbe konačno se potvrđuje i konačno se zaključuje da IT ne bi trebalo odobriti ni jednom od proizvođača izvoznika/grupacija u uzorku kojima nije odobren MET.

         3.   Uobičajena vrijednost

   3.1.   Utvrđivanje uobičajene vrijednosti za proizvođača izvoznika/grupaciju kojoj je odobrena primjena MET-a

               (41)

               Nakon privremene objave, proizvođač izvoznik/grupacija kojoj je odobren MET navela je da bi za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu (ili uopće nisu prodane) uobičajenu vrijednost istovjetnog proizvoda trebalo izračunati na temelju izračunate uobičajene vrijednosti, a ne na način na koji je Komisija to učinila u privremenoj fazi — odnosno, korištenjem domaćih cijena jako sličnih vrsta (primjereno prilagođenih) za izračun uobičajene vrijednosti.

               (42)

               Tvrdnja je prihvaćena i uobičajena vrijednost za nereprezentativne vrste (odnosno, vrste čija je domaća prodaja činila manje od 5 % izvozne prodaje u Uniju ili koje uopće nisu prodane na domaćem tržištu) izračunata je na temelju troška proizvodnje po vrsti proizvoda kojem se dodaje iznos za prodajne, opće i administrativne troškove te za dobit. U slučaju postojeće domaće prodaje, korištena je dobit svih poslova na domaćem tržištu po vrsti proizvoda za dotične vrste proizvoda (s obzirom na to da su svi poslovi domaće prodaje navedenih vrsta proizvoda bili profitabilni, zahtjev članka 2. stavka 4. Osnovne uredbe očito je bio ispunjen). U slučaju kad nije bilo domaće prodaje, korištena je prosječna dobit. Izračunata uobičajena vrijednost jako sličnog proizvoda korištena je za jednu vrstu proizvoda za koji nije iznesen trošak proizvodnje.

               (43)

               Vezano uz preostale vrste proizvoda naknadno je ispitano može li se za svaku vrstu dotičnog proizvoda koji se prodaje na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati da se prodaje u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe i kako je opisano u uvodnim izjavama 37. do 40. Privremene uredbe.

               (44)

               Daljnji je ispitni postupak pokazao da je profitabilna prodaja samo nekolicine usporedivih vrsta proizvoda iznosila više od 80 % ukupne domaće prodaje i da se zato kod izračuna prosječne cijene za uobičajenu vrijednosti tih vrsta proizvoda može koristiti ukupna domaća prodaja. Za preostale je vrste korištena samo profitabilna prodaja.

               (45)

               Nakon konačne objave, proizvođač izvoznik/grupacija kojoj je odobren MET tvrdila je da je metodologija koja je korištena za izračun uobičajene vrijednosti nereprezentativnih vrsta proizvoda kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 42.; odnosno korištenje dobiti iz profitabilnih poslova vezanih uz dotične vrste proizvoda suprotno članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe. Nadalje se tvrdilo da se prosječna dobit svih profitabilnih poslova svih vrsta proizvoda obično koristila za izračun uobičajene vrijednosti za konkretnu vrstu proizvoda i da bilo kakva promjena te prakse krši načelo pravne sigurnosti.

               (46)

               Valja napomenuti da je metodologija opisana u uvodnoj izjavi 42. u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe na temelju koje se iznosi za dobit trebaju temeljiti na stvarnim podacima vezanim uz prodaju istovjetnog proizvoda od strane izvoznika ili proizvođača, u uobičajenom tijeku trgovine. Korištenje riječi „istovjetnog proizvoda” ne isključuje podjelu ispitanog proizvoda u vrste proizvoda kada je to potrebno. Štoviše, primjenjiva sudska praksa WTO-a (4) osigurava da se stvarna profitna marža utvrđena za poslove u uobičajenom tijeku trgovine odgovarajućih vrsta proizvoda, za koje treba izračunati uobičajenu vrijednosti, ne može zanemariti. Također se napominje da proizvođač izvoznik/grupacija nije dokazala da poslove koji se odnose na vrste proizvoda za koje je potrebno izračunati uobičajenu vrijednost ne treba smatrati dijelom uobičajenog tijeka trgovine. Naposljetku valja napomenuti da je prethodno opisana metodologija nepristrana. U slučajevima u kojima je profitna marža prodaje u uobičajenom tijeku trgovine dotične vrste proizvoda manja od ponderiranog prosjeka dobiti ukupne prodaje vrsta proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine, za izračun uobičajene vrijednosti koristi se niža profitna marža dotične vrste proizvoda. Tvrdnja se stoga odbacuje.

         3.2.   Utvrđivanje uobičajene vrijednosti za sve proizvođače izvoznike/grupacije kojima nije odobrena primjena MET-a

   (a)   Analogna zemlja

               (47)

               Nakon privremene objave, jedna je zainteresirana stranka komentirala da Tursku ne bi trebalo koristiti kao analognu zemlju te je predložila korištenje Malezije po tom pitanju. Navedeni komentar nije dodatno poduprt i nije uzet u obzir.

               (48)

               Napominje se da nakon isključenja pređe iz područja primjene proizvoda ispitnog postupka (vidjeti gore navedeno) činjenica da se pređa ne proizvodi u Turskoj više ne predstavlja prepreku za odabir Turske kao analogne zemlje jer neće biti potrebe za izračunom uobičajene vrijednosti bilo koje vrste ispitivanih proizvoda (vidjeti uvodne izjave 50. i 51. u nastavku).

               (49)

               S obzirom na gore navedeno, konačno se zaključuje da u ovom postupku valja koristiti Tursku kao analognu zemlju.

         (b)   Utvrđivanje uobičajene vrijednosti

               (50)

               Nakon privremene objave jedna je stranka tvrdila da uobičajena vrijednosti istovjetnog proizvoda u Turskoj možda nije točna, jer je struktura troška turskog trgovačkog društva koje surađuje iskrivljena. Ispitni je postupak uistinu pokazao da trgovačko društvo koje surađuje u Turskoj ima znatne financijske troškove koji bi mogli iskriviti izračun uobičajene vrijednosti, posebno za vrijeme izračuna.

               (51)

               Da bi se izbjeglo bilo kakvo moguće iskrivljenje izračuna, odlučeno je da će se vrste proizvoda razvrstati u skupine i da će se međusobno razlikovati samo glavna svojstva proizvoda. Navedeno je svrstavanje u skupine povećalo usporedivost u smislu obujma prodaje između dotičnog proizvoda i turskog istovjetnog proizvoda te je omogućilo korištenje stvarnih cijena za razliku od izračunate uobičajene vrijednosti kod koje se koriste prodajni, općeniti i administrativni troškovi (koji bi mogli biti iskrivljeni zbog financijskih troškova).

         4.   Izvozna cijena i usporedba cijena

               (52)

               U nedostatku bilo kakvih drugih komentara, konačno se potvrđuje sadržaj uvodnih izjava 48. do 50. Privremene uredbe o utvrđivanju izvozne cijene i usporedbi izvoznih cijena s odgovarajućom uobičajenom vrijednosti.

         5.   Dampinške marže

               (53)

               U nedostatku bilo kakvih komentara, sadržaj uvodnih izjava 51. do 54. Privremene uredbe vezanih uz općenitu metodologiju za izračun dampinških marži konačno se potvrđuje.

               (54)

               U smislu gore navedenih promjena pri izračunu uobičajenih vrijednosti, i nakon ispravka određenih pogrešaka u izračunu, iznos konačno utvrđenog dampinga, izražen kao postotak neto cijene CIF franko granica Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:

                  Tablica 1.

                              Dampinške marže

                           Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu

                           9,6 %

                           Ostala trgovačka društva koja surađuju

                           29,7 %

         E.   ŠTETA

               (55)

               Valja napomenuti da, nakon isključenja pređe iz područja primjene proizvoda (vidjeti gore navedene uvodne izjave 13. do 23.), bilo je potrebno prilagoditi analizu štete preostalim trima glavnim vrstama proizvoda: rovingu, rezanim strukovima i matu. To je zahtijevalo revizije određenih pokazatelja štete, obujma dampinškog izvoza i izračuna sniženja cijene i razine uklanjanja štete.

         1.   Industrija Unije

               (56)

               Vezano uz definiciju industrije Unije i reprezentativnost uzorka proizvođača iz Unije, nisu zaprimljeni novi komentari ili zahtjevi. U tom pogledu, i s obzirom na činjenicu da je vrsta proizvoda isključena iz područja primjene proizvoda, odnosno pređa, predstavljala ograničeni dio proizvodnje i prodaje proizvođača iz Unije, potvrđuju se zaključci u uvodnim izjavama 56. do 58. Privremene uredbe.

         2.   Potrošnja Unije

               (57)

               U smislu potrošnje Unije valja napomenuti da, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 55., isključenje jedne od četiri glavne vrste proizvoda, odnosno pređe, iz područja primjene proizvoda rezultiralo je revizijom obujma potrošnje Unije.

               (58)

               U vezi s gore navedenom revizijom, ukupna potrošnja Unije razvila se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 2.

                              Potrošnja Unije

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Jedinice (u tonama)

                           903 351

                           944 137

                           937 373

                           697 128

                           Indeksirano

                           100

                           105

                           104

                           77

               (59)

               Gore navedeno kretanje potrošnje slično je kretanju uočenom za proizvod unutar ispitnog postupka kako je navedeno u Privremenoj uredbi, odnosno povećanju oko 5 % u 2007. – 2008. i zatim znatnom padu, za 23 %, tijekom RIP-a u usporedbi s 2006.

         3.   Uvoz iz dotične zemlje

               (60)

               Vezano uz isključenje pređe iz područja primjene proizvoda, valjalo je revidirati podatke koji se odnose na uvoz.

               (61)

               Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da je uvoz iz NRK-a od proizvođača povezanih s industrijom Unije trebao biti isključen iz dotičnog uvoza.

               (62)

               U tom se pogledu najprije podsjeća da, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 58. Privremene uredbe, tijekom RIP-a obujam uvoza iz NRK-a od proizvođača u uzorku predstavljao je samo manje od 4 % ukupnog kineskog uvoza. Navedeno ostaje nepromijenjeno nakon isključivanja pređe iz područja primjene proizvoda.

               (63)

               S obzirom na to da su samo dva proizvođača iz Unije uvozila dotični proizvod iz NRK-a tijekom RIP-a, točan obujam uvoza ne može se otkriti zbog razloga povjerljivosti. U svakom slučaju, čak i da je iznos navedenog uvoza oduzet za svaku godinu razmatranog razdoblja, kretanje obujma uvoza i tržišnih udjela ostalo bi nepromijenjeno. Tržišni udio dampinškog uvoza bio bi manji, iako za samo jedan postotni bod svake godine razmatranog razdoblja, i time ne bi utjecao na cjelokupno kretanje tijekom razmatranog razdoblja.

               (64)

               Nakon isključenja pređe, revidirani podaci koji se odnose na uvoz su sljedeći:

                           (a)

                              Obujam

                              Tablica 3.

                                          Uvoz iz NRK-a (obujam)

                                       2006.

                                       2007.

                                       2008.

                                       RIP

                                       Jedinice (u tonama)

                                       71 061

                                       110 641

                                       132 023

                                       98 723

                                       Indeksirano

                                       100

                                       156

                                       186

                                       139

                           (b)

                              Tržišni udio

                              Tablica 4.

                                          Uvoz iz NRK-a (tržišni udio)

                                       2006.

                                       2007.

                                       2008.

                                       RIP

                                       Tržišni udio (%)

                                       7,9 %

                                       11,7 %

                                       14,1 %

                                       14,2 %

                                       Indeksirano

                                       100

                                       149

                                       179

                                       180

               (65)

               Nakon tih promjena, uočena kretanja tijekom privremene faze vezana uz obujam uvoza dotičnog proizvoda malo su se promijenila. Međutim, povećanje obujma uvoza u apsolutnom i relativnom smislu ostaje prilično značajno. Navedeni je uvoz naglo porastao tijekom razmatranog razdoblja, posebno između 2006. i 2008. (za 86 %) nakon čega je došlo do smanjenja kineskog uvoza zbog cjelokupnog pada potražnje. Međutim, tržišni udio navedenog uvoza nastavio je rasti između 2008. i RIP-a te se povećao tijekom cijelog razdoblja za 6,3 postotnih bodova.

                           (c)

                              Razvoj cijena

               (66)

               Nakon isključenja pređe, prosječna uvozna cijena CIF dotičnog proizvoda znatno se smanjila (za oko 3 %):

                  Tablica 5.

                              Uvoz iz NRK-a (cijene)

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Prosječna cijena/tona (EUR)

                           901

                           907

                           945

                           909

                           Indeksirano

                           100

                           101

                           105

                           101

               (67)

               Međutim, gore prikazana tablica pokazuje da se kretanje jako stabilnih cijena tijekom razmatranog razdoblja nije promijenilo i stoga se može potvrditi zaključak vezan uz kretanje cijena navedenog uvoza, kako je utvrđeno u Privremenoj uredbi.

                           (d)

                              Sniženje cijena

               (68)

               Vezano uz izračun sniženja cijena, trebalo je revidirati privremene marže jer je zbog isključenja pređe iz područja primjene proizvoda bilo potrebno ukloniti odgovarajuću prodaju iz izračuna štete.

               (69)

               Štoviše, kako je učinjeno u dijelu ispitnog postupka koji se odnosi na damping (vidjeti prethodno navedene uvodne izjave 50. i 51), odlučeno je da se proizvodi svrstaju u skupine i da se razlikuju samo na temelju glavnih svojstava. To je dovelo do povećanja obujma kineskog uvoza uključenog u usporedbu s prodajom istovjetnog proizvoda koji proizvodi industrija Unije, i time je osigurana bolja reprezentativnost izračuna sniženja cijena.

               (70)

               Naposljetku, primijenjena je prilagodba troškova nastalih nakon uvoza, s obzirom na to da su navedeni troškovi neophodni za prodaju dotičnog proizvoda.

               (71)

               Nakon promjena vezanih za izračun sniženja cijena zbog i. isključenja pređe, ii. svrstavanja vrsta proizvoda u skupine i iii. prilagodbe troškova nastalih nakon uvoza, revidirane marže sniženja cijena iznose do 18,2 %, dok prosječno sniženje cijena iznosi 10,9 %. Gore navedene promjene primjenjivale su se i pri izračunu razine uklanjanja štete — vidjeti uvodnu izjavu 134. ove Uredbe.

               (72)

               Osim prethodno navedenih promjena i u nedostatku drugih tvrdnji ili komentara, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 61. i 65. Privremene uredbe.

         4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

   4.1.   Revizija pokazatelja štete zbog isključenja pređe

               (73)

               Isključenje pređe iz područja primjene proizvoda zahtijevalo je prilagodbu određenih tablica odjeljka D.4. Privremene Uredbe. Osim toga, bilo je potrebno izvršiti manji ispravak podataka vezanih uz prodaju jednog od proizvođača u uzorku. Valja napomenuti da je u proizvodnji i prodaji proizvođača u uzorku zabilježena relativno mala prisutnost pređe. Stoga su prilagodbe najviše utjecale na pokazatelje koji se temelje na podacima svih proizvođača iz Unije (obujam prodaje i tržišni udio). U manjoj su mjeri utjecale na prosječne prodajne cijene proizvođača u uzorku. Međutim, uočena kretanja ostala su prilično nepromijenjena u usporedbi s nalazima Privremene uredbe, i za navedene pokazatelje, prema tablici u nastavku. S obzirom na ograničenu prisutnost pređe u uzroku proizvođača, isključenje pređe iz područja primjene proizvoda nije utjecalo na financijske pokazatelje (profitabilnost, povrat ulaganja (ROI), novčani tok i ulaganja). Radi transparentnosti sve tablice vezane uz pokazatelje štete navedene u odjeljku D.4. Privremene uredbe prikazane su u nastavku, uključujući one koje su ostale nepromijenjene.

               (74)

               S obzirom na to da je isključenje pređe iz područja primjene proizvoda jako malo utjecalo na razvoj obujma proizvodnje proizvođača u uzorku, u usporedbi s brojkama u Privremenoj uredbi (povećanje od 1 % za 2008. i RIP), potvrđuje se zaključak iz uvodne izjave 67. Privremene uredbe.

                  Tablica 6.

                              Industrija Unije — proizvodnja

                           Proizvođači u uzorku

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Jedinice (u tonama)

                           488 335

                           503 711

                           498 739

                           310 257

                           Indeksirano

                           100

                           103

                           102

                           64

               (75)

               Brojke koje se odnose na proizvodni kapacitet industrije Unije u cjelini su se smanjile zbog isključivanja pređe, no to nije utjecalo na kretanje i iskorištenost kapaciteta. Stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 69. Privremene uredbe.

                  Tablica 7.

                              Industrija Unije — proizvodni kapacitet

                           Proizvođači u uzorku

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Kapacitet (u tonama)

                           567 067

                           567 822

                           580 705

                           506 509

                           Indeksirano

                           100

                           100

                           102

                           89

                           Iskorištenost kapaciteta (%)

                           86 %

                           89 %

                           86 %

                           61 %

                           Indeksirano

                           100

                           103

                           100

                           71

               (76)

               S obzirom na to da je isključenje pređe iz područja primjene proizvoda jako malo utjecalo na razvoj zaliha proizvođača u uzorku, u usporedbi s brojkama u Privremenoj uredbi (povećanje od 1 % za 2007., 2008. i RIP), potvrđuje se zaključak iz uvodne izjave 70. Privremene uredbe.

                  Tablica 8.

                              Industrija Unije — zalihe

                           Proizvođači u uzorku

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Jedinice (u tonama)

                           87 603

                           72 282

                           122 926

                           81 485

                           Indeksirano

                           100

                           83

                           140

                           93

               (77)

               Iako je, u usporedbi s obujmom prodaje navedenim u Privremenoj uredbi, smanjenje obujma prodaje od 2006. značajnije za 1 % u 2007. i 2008. i 3 % manje izraženo tijekom RIP-a, obujam prodaje pao je za 27 % tijekom razmatranog razdoblja i stoga se zaključci uvodnih izjava 71. i 72. potvrđuju.

                  Tablica 9.

                              Industrija Unije — prodaja EU-a (obujam)

                           Svi proizvođači iz EU-a

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Jedinice (u tonama)

                           689 541

                           683 861

                           654 956

                           501 519

                           Indeksirano

                           100

                           99

                           95

                           73

               (78)

               Nakon isključenje pređe iz područja primjene proizvoda, tržišni udio EU-a industrije Unije smanjio se sa 76,3 % na 71,9 % (za razliku od smanjenja sa 75,1 % na 69,5 %). Stoga se potvrđuju zaključci uvodne izjave 73. Privremene uredbe vezane uz tržišni udio industrije Unije.

                  Tablica 10.

                           Industrija Unije — tržišni udio EU-a

                           Svi proizvođači iz EU-a

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Tržišni udio EU-a (%)

                           76,3 %

                           72,4 %

                           69,9 %

                           71,9 %

                           Indeksirano

                           100

                           95

                           92

                           94

               (79)

               Vezano uz prosječne prodajne cijene, isključenje pređe iz područja primjene proizvoda rezultiralo je cjelokupnim blagim smanjenjem prosječnih prodajnih cijena. Međutim, kretanje je jednako kretanju prodajnih cijena navedenom u Privremenoj uredbi (samo 1 % veće brojke u 2008. i tijekom RIP-a) i stoga se potvrđuju zaključci uvodne izjave 74. te Uredbe.

                  Tablica 11.

                           Industrija Unije — prodaja EU-a (prosječne cijene)

                           Proizvođači u uzorku

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           EUR/tona

                           1 163

                           1 154

                           1 181

                           1 147

                           Indeksirano

                           100

                           99

                           102

                           99

               (80)

               Brojke koje se odnose na zaposlenost proizvođača u Uniji prilagođene su isključenju proizvodnje pređe. Relativno malo smanjenje brojeva dovelo je do nepromijenjenosti kretanja (samo 1 % veće brojke u 2008. i tijekom RIP-a) i stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 75. Privremene uredbe.

                  Tablica 12.

                           Industrija Unije — zaposlenost

                           Proizvođači u uzorku

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Broj zaposlenika

                           4 050

                           3 851

                           3 676

                           3 275

                           Indeksirano

                           100

                           95

                           91

                           81

               (81)

               Isključenje pređe nije utjecalo na produktivnost industrije Unije i stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 76. Privremene uredbe.

                  Tablica 13.

                              Industrija Unije — produktivnost

                           Proizvođači u uzorku

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Tona po zaposleniku

                           121

                           131

                           136

                           95

                           Indeksirano

                           100

                           108

                           113

                           79

               (82)

               Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 73., s obzirom na ograničenu prisutnost pređe u uzorku proizvođača, isključenje pređe iz područja primjene proizvoda nije utjecalo na financijske pokazatelje navedene u nastavku.

               (83)

               Isključenje pređe iz područja primjene proizvoda nije utjecalo na troškove rada u smislu prosječne godišnje plaće i stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 77. Privremene uredbe.

                  Tablica 14.

                              Industrija Unije — troškovi rada

                           Proizvođači u uzorku

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Godišnje plaće u eurima

                           42 649

                           43 257

                           43 991

                           41 394

                           Indeksirano

                           100

                           101

                           103

                           97

               (84)

               Isključenje pređe iz područja primjene proizvoda nije utjecalo na profitabilnost i povrat ulaganja (ROI) i stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 78. do 81. Privremene uredbe.

                  Tablica 15.

                           Industrija Unije — profitabilnost i povrat ulaganja (ROI)

                           Proizvođači u uzorku

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Neto dobit (kao % prometa)

                           0,3 %

                           4,7 %

                           3,5 %

                           –15,0 %

                           Povrat ulaganja (ROI)

                           2,5 %

                           6,2 %

                           3,0 %

                           –16,8 %

               (85)

               Isključenje pređe iz područja primjene proizvoda nije utjecalo na novčani tok industrije Unije i stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 83. Privremene uredbe.

                  Tablica 16.

                           Industrija Unije — novčani tok

                           Proizvođači u uzorku

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Novčani tok (EUR)

                           34 261 986

                           17 230 139

                           7 452 912

                           22 001 723

                           Indeksirano

                           100

                           50

                           22

                           –64

               (86)

               Isključenje pređe iz područja primjene proizvoda nije utjecalo na razinu ulaganja industrije Unije i stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 85. Privremene uredbe.

                  Tablica 17.

                           Industrija Unije — ulaganja

                           Proizvođači u uzorku

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Neto ulaganja (EUR)

                           40 089 991

                           20 804 311

                           43 613 463

                           28 387 044

                           Indeksirano

                           100

                           52

                           109

                           71

         4.2.   Komentari primljeni nakon objave privremenih nalaza

               (87)

               Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da je Komisija trebala analizirati štetu (i uzročnost) na temelju posebnih segmenata, odnosno odvojeno za svaku glavnu vrstu proizvoda. Navedena je stranka smatrala da su glavne vrste proizvoda previše različite jedna od druge da bi ih se analiziralo kao cjelinu.

               (88)

               Najprije valja podsjetiti da se do bilo kakvih zaključaka vezanih uz damping i štetu može doći samo u odnosu na dotični proizvod i istovjetni proizvod kao cjelinu. U slučaju da postoje zahtjevi koji se odnose na definiciju dotičnog proizvoda, njih valja analizirati u tom kontekstu i oni ne trebaju rezultirati odvojenom analizom ovisno o različitim vrstama proizvoda obuhvaćenih ispitnim postupkom. Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama 13. do 23., područje primjene proizvoda ovog ispitnog postupka izmijenjeno je u konačnoj fazi ispitnog postupka isključenjem pređe. Do bilo kojeg zaključka vezanog uz damping i štetu može se doći samo u odnosu na ovaj novodefinirani dotični proizvod i istovjetni proizvod kao cjelinu. Zbog toga se gore navedeni zahtjev ne može prihvatiti.

               (89)

               Navedena zainteresirana stranka tvrdila je da podaci predstavljeni vezano uz industriju Unije nisu bili usklađeni. Posebno je smatrala da je Komisija pogriješila što je ponekad iznosila podatke cijele industrije Unije, a u drugim slučajevima koristila provjerene podatke samo od proizvođača u uzorku.

               (90)

               Vezano uz navedenu tvrdnju najprije valja napomenuti da je odabir uzoraka postupak izričito predviđen člankom 17. Osnovne uredbe, za rješavanje slučajeva u kojima nije moguće detaljno ispitati određene skupine gospodarskih subjekata. Odabrani uzorak proizvođača iz Unije smatrao se reprezentativnim za cijelu industriju Unije i zainteresirane stranke nisu podnijele nikakve utemeljene dokaze koji ukazuju na suprotno. Stoga, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 66. Privremene uredbe, svi pokazatelji štete, osim onih vezanih uz obujam prodaje i tržišni udio, utvrđeni su na temelju podataka sakupljenih od i provjerenih u prostorijama proizvođača iz Unije u uzorku. Obujam prodaje industrije Unije koji obuhvaća sve proizvođače iz Unije bio je preduvjet za izračun potrošnje Unije i slijedom su i obujam prodaje i potrošnja Unije bili potrebni za utvrđivanje tržišnog udjela industrije Unije.

               (91)

               Druga je zainteresirana stranka tvrdila da bi uvoz iz NRK-a od proizvođača povezanih s proizvođačima iz Unije u uzorku, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58. Privremene uredbe, trebalo dodati prodaji dotičnih proizvođača.

               (92)

               S obzirom na to da dotične proizvode preprodaju samo dotični proizvođači iz Unije, dodavanje tog uvoza njihovom obujmu prodaje iskrivilo bi sliku i zato se ne čini primjerenim. U svakom slučaju, kako je već navedeno u uvodnim izjavama 62. i 63., obujam tog uvoza je ograničen. Kako je prethodno navedeno u istim uvodnim izjavama, učinak na tržišni učinak bio bi minimalan i ne bi izmijenio kretanja povezanih pokazatelja štete.

               (93)

               Jedna je zainteresirana stranka spomenula da Komisija nije objasnila zašto je prodaja namijenjena vlastitom korištenju bila uključena u brojke koje su se odnosile na prodaju industrije Unije. Tvrdilo se da je Komisija trebala analizirati tržište za vlastito korištenje neovisno o slobodnom tržištu.

               (94)

               U vezi s tim važno je napomenuti da je prodaja namijenjena vlastitom korištenju bila uključena u obujam prodaje industrije Unije i analizu tržišnog udjela jer je utvrđeno da je navedena prodaja predstavljala konkurenciju uvozu. Ispitni je postupak pokazao da bi količine korištene za vlastito korištenje, od strane dotičnih trgovačkih društava u Uniji, u načelu mogle biti zamijenjene kupljenim staklenim vlaknima, npr. ako tržišne okolnosti i/ili financijska razmatranja prouzroče takvu promjenu. Stoga su uključene u analizu tržišta Unije. U slučaju da se prodaja radi vlastitog korištenja isključi iz analize, kretanja koja se odnose na prodaju ne bi pokazala značajne promjene.

               (95)

               Industrija Unije dovela je u pitanje prosječne prodajne cijene industrije Unije koje se odnose na Uniju u tablici 10. Privremene uredbe. Sumnjala je na pogrešku pri izračunu i tvrdila da je, u stvarnosti, pad prodajnih cijena tijekom razmatranog razdoblja bio puno veći od navedenih 2 %. Zbog navedene tvrdnje revidiran je izračun prosječnih prodajnih cijena Unije koje se odnose na proizvođače iz Unije u uzorku. Izračun se temeljio na provjerenim prodajnim cijenama i utvrđeno je da je točan. Međutim, s obzirom na isključenje pređe iz područja primjene proizvoda, prosječne prodajne cijene morale su se ponovno izračunati nakon isključenja pređe i revidirane prosječne prodajne cijene prikazane su u gore navedenoj tablici 11.

               (96)

               Dvojica proizvođača u uzorku dovela su u pitanje određene prilagodbe izvršene u odnosu na njihove podnesene podatke o profitabilnosti. Sporne prilagodbe odnosile su se na poslove unutar trgovačkog društva, promjene vezane uz računovodstvo i određene izvanredne elemente za koje je Komisija smatrala da nepotrebno iskrivljuju dobivene brojke koje se odnose na dobit. Prilagodbe su osporene jer su dotični proizvođači smatrali da bitni troškovi zbog njih nisu bili prikazani, iako je do njih došlo i u nekim bi se primjerima mogli povezati s dampinškim uvozom. Prilagodbe izvršene vezane uz podatke profitabilnosti dvaju trgovačkih društava revidirane su i ponovno je utvrđeno da su opravdane. Navedenu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.

               (97)

               U nedostatku drugih tvrdnji ili komentara, i uz izmjene prethodno navedene u uvodnim izjavama 55. do 80., potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 66. i 86. Privremene uredbe.

         5.   Zaključak o šteti

               (98)

               U izostanku drugih tvrdnji ili komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama 87. do 89. Privremene uredbe.

         F.   UZROČNOST

   1.   Učinak dampinškog uvoza

               (99)

               Neke su stranke ponovile tvrdnju da, vezano uz obujam i cijene uvoza iz NRK-a, ne postoji uzročno-posljedična veza između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dotičnog uvoza. Posebno se ponovno tvrdilo da je prosječna uvozna cijena koja se odnosi na navedeni uvoz ostala izuzetno stabilna tijekom razmatranog razdoblja i da je industrija Unije uspjela zadržati profitabilnost na razinama blizu onih koje se odnose na navedenu ciljanu dobit tijekom 2007. i 2008. kad je došlo do najznačajnijeg povećanja kineskog obujma uvoza.

               (100)

               Odgovor na navedene tvrdnje već je bio sadržan u uvodnim izjavama 94. i 95. Privremene uredbe koje se ovime potvrđuju. Štoviše, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 107. Privremene uredbe, ne može se zaključiti da je uzročno-posljedična veza prekinuta samo na temelju razvoja ograničenog broja pokazatelja šteta promatranih tijekom ograničenog dijela razmatranog razdoblja; upravo suprotno, treba ocijeniti cjelokupni razvoj svih pokazatelja štete tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Privremena analiza već je pokazala da je uvoz dotičnog proizvoda uzrokovao pad cijena na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja i da je uvelike snizio prodajne cijene industrije Unije tijekom RIP-a. Industrija Unije, stoga, nije bila u položaju ostvariti potrebne razine profitabilnosti, čak ni tijekom razdoblja relativno velike potražnje, kao tijekom 2007. i 2008. Osim toga, uvoz iz NRK-a neprestano je pridobivao tržišni udio, većinom u 2007., kad je tržište staklenih vlakana u EU-u znatno poraslo. Ova agresivna strategija osvajanja tržišta stalnom prodajom po cijenama koje snižavaju cijene industrije Unije nije dovela do ozbiljnog pada profitabilnosti industrije Unije prije RIP-a jedino zbog relativno visokih razina potrošnje Unije koje su ublažile učinak štetnog dampinga. Međutim, razvoji tijekom RIP-a potvrđuju da je, čim su se tržišni uvjeti pogoršali, materijalna šteta koju uzrokuje dampinški uvoz pokazala sve svoje učinke. Tvrdnje iz gore navedene uvodne izjave 99. stoga se odbacuju.

         2.   Učinci ostalih čimbenika

               (101)

               Vezano uz isključenje pređe iz područja primjene proizvoda, valjalo je revidirati podatke koji se odnose na uvoz:

                  Tablica 18.

                              Uvoz iz ostalih zemalja

                           Zemlja

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RIP

                           Norveška

                           Obujam (u tonama)

                           34 945

                           28 834

                           35 396

                           24 980

                           Tržišni udio (%)

                           3,9 %

                           3,0 %

                           3,8 %

                           3,6 %

                           Prosječna cijena po toni (EUR)

                           1 255

                           1 412

                           1 359

                           1 256

                           Turska

                           Obujam (u tonama)

                           28 946

                           24 928

                           20 511

                           18 523

                           Tržišni udio (%)

                           3,2 %

                           2,6 %

                           2,2 %

                           2,6 %

                           Prosječna cijena po toni (EUR)

                           1 088

                           1 151

                           1 202

                           1 074

                           SAD

                           Obujam (u tonama)

                           16 757

                           15 821

                           12 145

                           8 726

                           Tržišni udio (%)

                           1,8 %

                           1,7 %

                           1,3 %

                           1,2 %

                           Prosječna cijena po toni (EUR)

                           1 521

                           1 421

                           2 056

                           2 012

                           Malezija

                           Obujam (u tonama)

                           9 541

                           25 569

                           35 118

                           12 601

                           Tržišni udio (%)

                           1,1 %

                           2,7 %

                           3,7 %

                           1,8 %

                           Prosječna cijena po toni (EUR)

                           979

                           1 019

                           1 021

                           1 025

                           Tajvan

                           Obujam (u tonama)

                           9 043

                           9 919

                           8 791

                           6 996

                           Tržišni udio (%)

                           1,0 %

                           1,0 %

                           0,9 %

                           1,0 %

                           Prosječna cijena po toni (EUR)

                           928

                           925

                           928

                           854

                           Indija

                           Obujam (u tonama)

                           4 363

                           11 227

                           3 741

                           5 353

                           Tržišni udio (%)

                           0,5 %

                           1,2 %

                           0,4 %

                           0,8 %

                           Prosječna cijena po toni (EUR)

                           1 304

                           1 228

                           1 292

                           1 230

                           Republika Koreja

                           Obujam (u tonama)

                           6 277

                           4 845

                           13 918

                           5 112

                           Tržišni udio (%)

                           0,7 %

                           0,5 %

                           1,5 %

                           0,7 %

                           Prosječna cijena po toni (EUR)

                           1 037

                           1 109

                           886

                           999

                           Japan

                           Obujam (u tonama)

                           21 142

                           9 498

                           9 949

                           3 710

                           Tržišni udio (%)

                           2,3 %

                           1,0 %

                           1,1 %

                           0,5 %

                           Prosječna cijena po toni (EUR)

                           1 125

                           1 164

                           1 336

                           1 580

                           Meksiko

                           Obujam (u tonama)

                           1 017

                           2 977

                           1 803

                           1 763

                           Tržišni udio (%)

                           0,1 %

                           0,3 %

                           0,2 %

                           0,3 %

                           Prosječna cijena po toni (EUR)

                           364

                           729

                           977

                           1 033

                           Kanada

                           Obujam (u tonama)

                           3 930

                           3 096

                           2 123

                           2 029

                           Tržišni udio (%)

                           0,4 %

                           0,3 %

                           0,2 %

                           0,3 %

                           Prosječna cijena po toni (EUR)

                           1 047

                           1 664

                           1 711

                           1 919

                           Ostale zemlje

                           Obujam (u tonama)

                           6 787

                           12 923

                           6 899

                           7 092

                           Tržišni udio (%)

                           0,7 %

                           1,4 %

                           0,7 %

                           1,0 %

                           Prosječna cijena po toni (EUR)

                           1 521

                           1 402

                           1 635

                           1 586

               (102)

               Osim obujma uvoza iz SAD-a i Tajvana, koji se smanjio za oko 35 % (RIP) u usporedbi s obujmom navedenim u tablici 17. Privremene uredbe, čini se da je isključenje pređe samo malo utjecalo na uvoz iz ostalih zemalja.

               (103)

               Nekoliko je zainteresiranih stranaka ponovilo tvrdnju da je gospodarska kriza, a ne dampinški uvoz, uzrokovala štetu industriji Unije — ili, drukčije rečeno, da je gospodarska kriza bila glavni uzrok štete, dok je uvoz iz NRK-a bio tek drugi, dodatni čimbenik. U tom smislu se tvrdilo da postoji korelacija između potrošnje i profitabilnosti i da se profitabilnost smanjila tek kad nakon pada potražnje. Istodobno se tvrdilo da ne bi bilo nikakve korelacije između tržišnog udjela EU-a, prodajnih cijena i profitabilnosti industrije Unije s jedne strane i tržišnog udjela EU-a i prodajnih cijena kineskog uvoza s druge strane. Također se tvrdilo da Komisija ne bi ispravno ocijenila štetne učinke pada potrošnje u EU-u i slijedom bi kršila članak 3. stavak 7. Osnovne uredbe.

               (104)

               Prvi dio gore navedene tvrdnje detaljno je razmotren u uvodnim izjavama 99. do 102. Privremene uredbe. Učinak gospodarske krize na štetu je proučen i u uvodnoj izjavi 101. Privremene uredbe priznato je da su gospodarski pad i smanjenje potražnje negativno utjecali na stanje industrije Unije i da je, kao takva, doprinijela šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, to ne umanjuje štetan učinak jeftinog i dampinškog kineskog uvoza na tržište Unije tijekom razmatranog razdoblja. Drugim riječima, gospodarska kriza tijekom RIP-a povećala je štetu nanesenu industriji Unije, ali uvoz iz NRK-a svakako je prouzročio štetu koja se smatra materijalnom u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe. Stoga je ova tvrdnja odbačena.

         3.   Zaključak o uzročnosti

               (105)

               Nijedan od argumenata koji su iznijele zainteresirane stranke nije pokazao da je utjecaj drugih čimbenika osim dampinškog uvoza iz NRK-a bio takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i utvrđene štete. U svjetlu gore navedenog te u nedostatku drugih komentara na koje se još nije odgovorilo, zaključuje se da je dampinški uvoz iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.

               (106)

               Potvrđuju se zaključci o šteti u Privremenoj uredbi, kako je sažeto u uvodnim izjavama 117. do 119. ove Uredbe.

         G.   INTERES UNIJE

               (107)

               U pogledu komentara stranaka, Komisija je provela dodatnu analizu svih argumenata koji se odnose na interes Unije.

         1.   Interes industrije Unije

               (108)

               Podnositelji pritužbe ponovili su da je uvođenje antidampinških mjera bitno za industriju Unije i njezinu održivost i poslovanje u budućnosti jer je smanjenje cijena koje je uzrokovao dampinški uvoz iz NRK-a znatno utjecao na prodaju, profitabilnost i sposobnost ulaganja industrije Unije. U nedostatku bilo kakvih daljnjih komentara o ovoj stvari, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 122. do 126. Privremene uredbe.

         2.   Interes nepovezanih uvoznika u Uniji

               (109)

               U nedostatku bilo kakvih posebnih komentara o ovoj stvari, potvrđuju se uvodne izjave 127. i 128. Privremene uredbe.

         3.   Interes korisnika

               (110)

               Nakon uvođenja privremenih mjera, niz korisnika i udruženja korisnika, koji se nisu javili tijekom privremene faze, iznio je svoje komentare.

               (111)

               Mnogi su korisnici ponovili općenite komentare vezane uz određena pitanja koja su već analizirana u Privremenoj uredbi, bez iznošenja novih podataka vezanih uz to ili dodatnih dokaza koji potkrepljuju takve tvrdnje. Međutim, što se tiče nekih drugih pitanja, neki su podaci zaprimljeni i naknadno analizirani.

               (112)

               Nekoliko zainteresiranih stranaka tvrdilo je da suradnja korisnika nije bila reprezentativna jer nije predočavala složenost sektora i da su većinu korisnika činila mala i srednja trgovačka društva čiji su položaj i stavovi zanemareni unutar analize interesa Unije.

               (113)

               U tom se pogledu najprije podsjeća da je 13 korisnika podnijelo odgovor na upitnik i nekoliko je drugih korisnika podnijelo i komentare. Štoviše, nekoliko udruženja koja predstavljaju korisnike iznijelo je komentare. Mnoge od navedenih zainteresiranih stranaka također su iznijele svoje stavove tijekom rasprave. Nakon prilagodbe broja s obzirom na isključenje pređe iz područja primjene proizvoda, korisnici koji surađuju predstavljali su oko 24 % uvoza dotičnog proizvoda. Takva se suradnja smatra reprezentativnom.

               (114)

               No bez obzira na to, priznaje se da su većinu korisnika koji su ispunili upitnik namijenjen korisnicima činila prilično velika trgovačka društva. U tom je pogledu Komisija ovisna o eventualnoj suradnji. Međutim, smatra se da su kroz suradnju s nekoliko udruženja (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) pitanja malih i srednjih trgovačkih društava uistinu istaknuta te da su uzeta u obzir.

               (115)

               Brojni korisnici i udruženja osporili su ocjenu Komisije vezanu uz broj ljudi zaposlenih u industriji korisnika staklenih vlakana navedenoj u uvodnoj izjavi 130. Privremene uredbe. U tom smislu valja podsjetiti da je u uvodnoj izjavi 130. Privremene uredbe Komisija procijenila ukupan broj osoba koje rade u trgovačkim društvima na kraju proizvodnog lanca industrije Unije koja koriste proizvode od staklenih vlakana, uključujući proizvodnju daljnjih proizvoda na kraju proizvodnog lanca, na oko 50 000 do 75 000. Prethodno navedene zainteresirane stranke tvrdile su da bi taj broj mogao dosegnuti ukupno 200 000 do 250 000 osoba te su bile pozvane da potkrijepe navedene tvrdnje dokazima. Iako je jedno udruženje, European Boating Industry, priložilo neke brojke koje se odnose na industriju izgradnje brodova, nisu podneseni dokazi koji bi povezali navedene brojke vezane uz zaposlenost s dotičnim proizvodom i istovjetnim proizvodom.

               (116)

               U svakom slučaju, utvrđivanje interesa korisnika staklenih vlakana na temelju takvih općih podataka, koji se sastoje od ukupnog broja zaposlenih na svim razinama na kraju proizvodnog lanca u industriji Unije, uključujući odjele multinacionalnih trgovačkih društava koji nemaju nikakve veze s proizvodima od staklenih vlakana, ozbiljno bi utjecalo na vjerodostojnost analize interesa Unije.

               (117)

               Također treba podsjetiti da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 130. Privremene uredbe, Komisija je također procijenila broj zaposlenih u odjelima koji koriste staklena vlakna i koji su dio trgovačkih društava koja su tijekom RIP-a koristila kineska staklena vlakna, na oko 27 000 osoba. Ta se procjena temeljila na detaljnim podacima vezanim uz zaposlenost unutar navedenih odjela u Uniji koje su u odgovorima na upitnik iznijeli korisnici. Procjena je sastavljena tako da su se brojke zbrojile i zatim ekstrapolirale za ukupan kineski uvoz dotičnog proizvoda tijekom RIP-a. Ekstrapolacija se temeljila na udjelu korisnika koji surađuju u ukupnom kineskom uvozu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.

               (118)

               Naposljetku u tom pogledu valja napomenuti i da je, nakon isključenja pređe iz područja primjene proizvoda, trebalo revidirati gore navedenu procjenu. Revidirana procjena zaposlenosti iznosi oko 22 000 osoba.

         3.1.   Učinak troška pristojbe na profitabilnost korisnika

               (119)

               Nekoliko je korisnika tvrdilo da je Komisija, u uvodnim izjavama 132. do 136. Privremene uredbe, podcijenila učinak privremene antidampinške pristojbe na profitabilnost, a time i održivost europske industrije korisnika. Tvrdili su da je stvarni učinak bio puno veći i da je razina privremene pristojbe ugrozila postojanje mnogih poduzeća u Uniji.

               (120)

               U tom je smislu važno napomenuti da je ekonomska ocjena u Privremenoj uredbi temeljena na ekonomskim podacima koje su iznijeli korisnici koji surađuju u ispitnom postupku. To se bili jedini dostupni podaci koji su se mogli provjeriti. Iako je velik broj korisnika kritizirao ovu ocjenu, samo je jedan od njih iznio dodatne podatke za još detaljniju analizu. Dotična stranka korisnik je pređe i stoga njezin podnesak nije razmotren u smislu analize učinka troška.

               (121)

               Iznesene su dodatne tvrdnje da je učinak na male i srednje korisnike veći od utvrđenoga. Međutim, u nedostatku potpune suradnje tih korisnika, u vezi s time priložen je mali broj konkretnih dokaza. Korisnici koji surađuju uključuju i određena multinacionalna trgovačka društva na koje je učinak pristojba vjerojatno ograničeniji. Međutim, da bi se isključio ovaj iskrivljujući učinak na izračun, u konačnoj je fazi Komisija utvrdila prosječan učinak troška samo vezan uz odjel korisnika koji surađuju koji koriste staklena vlakna, umjesto uz cijela trgovačka društva – vidjeti uvodnu izjavu 123. u nastavku.

               (122)

               Nakon isključenja pređe iz područja primjene proizvoda, trebalo je revidirati ocjenu iz privremene faze uklanjanjem trgovačkih društava koja koriste pređu iz analize. Osim toga, ocjenu je bilo potrebno dodatno izmijeniti u pogledu razina pristojbe koje se primjenjuju (vidjeti uvodnu izjavu 139. u nastavku).

               (123)

               Vezano uz gore navedene revizije, izračunati učinak pristojbe za industriju korisnika iznosit će u prosjeku samo oko 0,5 i do 2,3 postotna boda dobiti odjela korisnika koji koriste staklena vlakna. Učinak će, stoga, biti puno manji od očekivanog u privremenoj fazi, ako uopće bude bitan, jer je malo vjerojatno da se malo povećanje troškova, poput sadašnjeg povećanja koje će vjerojatno prouzročiti stope pristojbe, ne može u potpunosti ili barem djelomično prenijeti.

               (124)

               Vezano uz mogućnost prenošenja povećanja troškova, podnositelj pritužbe priložio je podatke vezane uz razvoj troškova smole, još jednog ključnog troška korisnika koji ponekad predstavlja veći dio troškova kompozitnih gotovih proizvoda. Prema navedenom podnesku, dok bi prodajna cijena staklenih vlakana (trošak za korisnike) jako dugo ostala stabilna, trošak smole u istom razdoblju udvostručio bi se. Povećanje cijene smole opet je bilo izraženo od kraja 2009. Usprkos tim značajnim povećanjima cijena, korisnici su nastavili kupovati ovu ključnu sirovinu i prodavati svoje gotove proizvode, i pritom su ostali konkurentni. Stoga je vjerojatno da su uspjeli prenijeti barem dio povećanja troška na svoje kupce. Ako se tako veliko povećanje troška (djelomično) može prenijeti na kupce, nema razloga zašto se to ne bi moglo učiniti s antidampinškom pristojbom na staklena vlakna na razini uklanjanja štete.

               (125)

               Neke su stranke tvrdile da određeni korisnici, uključujući globalne grupacije, premještaju i/ili budu premjestili proizvodnju izvan Unije što može dovesti do gubitka radnih mjesta korisnika Unije; osim toga, to bi moglo utjecati i na kupce korisnika, kao i na proizvođače plastike koji također materijalom opskrbljuju korisnike staklenih vlakana koji proizvode kompozitni materijal. Međutim, navedeno je moguća posljedica uvođenja pristojbi na bilo koji intermedijarni proizvod, a ne samo staklena vlakna. Korisnici na kraju proizvodnog lanca mogu zatražiti zaštitu u okviru antidampinškog postupka što je već bio slučaj na primjeru tkanina otvorene mrežaste strukture od staklenih vlakana. Bilo koji od navedenih učinaka činio bi se vrlo ograničenim zbog razina pristojbe koje se primjenjuju (vidjeti uvodnu izjavu 139. u nastavku).

               (126)

               U pogledu gore navedenog, može se zaključiti da preživljavanje korisnika, koji su surađivali u ispitnom postupku i priložili ekonomske podatke koje je Komisija mogla ispitati, ne bi bilo ugroženo kao posljedica povećanja troška uzrokovanog predloženim mjerama.

         3.2.   Sigurnost opskrbe

               (127)

               Nekoliko je korisnika ponovilo tvrdnju da je sigurnost opskrbe na tržištu Unije bila ugrožena i da antidampinške mjere dodatno pogoršavaju tu situaciju. Poduprli su tvrdnju određenim dokazima, ukazujući na nemogućnost industrije Unije da osigura opskrbu staklenim vlaknima industriji korisnika u traženom obujmu i po traženim cijenama. Slično se smatralo da je navod Komisije da je neiskorištenost kapaciteta u EU-u bila dovoljna da zamijeni uvoz iz NRK-a bio pojednostavljen i neopravdan.

               (128)

               Pitanje je dodatno analizirano. Podnositelj pritužbe iznio je nove podatke o obujmu proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta i potražnji. Tako dobiveni i analizirani podaci potvrdili su da je uistinu bilo zastoja u opskrbi određenim proizvodima koje je proizvela industrija Unije u prvoj polovini 2010., zbog manjka zaliha nakon oporavka tržišta nakon gospodarske krize. Međutim, u međuvremenu i u skladu s očekivanjem u tom smislu odraženim u Privremenoj uredbi (uvodne izjave 145. do 149.), čini se da se povećanje potražnje stabiliziralo i pruženi su dokazi da su dobavljači iz EU-a znatno povećali svoju odmah raspoloživu proizvodnju tijekom 2010. Također su bila najavljena kratkoročna i dugoročna povećanja proizvodnog kapaciteta industrije Unije. Osim toga, podnesen je dokaz o značajnom povećanju proizvodnog kapaciteta u nekoliko ostalih zemalja koje se bave proizvodnjom izvan Unije.

               (129)

               Obnovljeni podaci koji se odnose na proizvodnju i proizvodni kapacitet vezane uz pređu bili su manje uvjerljivi i nezavisna studija tržišta također je ukazala na očito manje povoljnu situaciju opskrbe vezanu uz pređu. Međutim, s obzirom na da je pređa isključena iz područja primjene proizvoda, navedeno pitanje više nije bitno.

               (130)

               Nekoliko korisnika također je tvrdilo da su određeni proizvođači iz Unije znatno povećali cijene pojedinih proizvoda netom prije objave Privremene uredbe i započeli praksu zahtijevanja povećanja cijena u slučajevima kad su korisnici tražili dodatne količine. Također se tvrdilo da su pojedini proizvođači iz Unije, suprotno uobičajenoj praksi, bili voljni potpisati samo kratkoročne ugovore (na manje od jednu godinu). Priloženi su određeni dokazi vezani uz to, što su korisnici smatrali pokazateljem da industrija Unije ne bi mogla osigurati opskrbu količinama koje tržište bude zahtijevalo po razumnim cijenama.

               (131)

               U vezi s tim valja napomenuti da se, nakon uvođenja antidampinških mjera, može očekivati povećanje cijena na tržištu Unije. Stoga nije neobično određeno povećanje cijena od strane proizvođača iz Unije. Vezano uz kratkoročne ugovore, radi se o pitanju između kupca i prodavatelja koje nije nužno povezano s privremenim manjkom opskrbe, ali se može objasniti pomoću mnogih drugih čimbenika koji utječu na tržište. U svakom slučaju, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 128., čini se da se stanje vezano uz opskrbu staklenim vlaknima normaliziralo tijekom 2010. Zbog toga se gore navedene tvrdnje odbacuju.

         4.   Zaključak o interesu Unije

               (132)

               Na temelju gore navedenog, potvrđuju se zaključci u uvodnim izjavama 150. i 151. Privremene uredbe i konačno se zaključuje da, uzevši sve u obzir, nema utemeljenih razloga protiv uvođenja konačne antidampinške pristojbe za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a.

         H.   KONAČNE MJERE

   1.   Razina uklanjanja štete

               (133)

               Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je 5 %-tna ciljana dobit, kako je utvrđeno u privremenoj fazi, bila izuzetno niska i ponovio je stajalište da bi razina između 12 % i 15 % bila opravdanija, s obzirom na činjenicu da je industrija staklenih vlakana jako kapitalno intenzivna. Tvrdio je da bi takva puno viša razina profitabilnosti bila potrebna za ostvarivanje zdravog povrata kapitala i nova ulaganja. Međutim, gore navedena tvrdnja nije uvjerljivo potkrijepljena dokazima i stoga se smatra da treba zadržati 5 %-tnu profitnu maržu utvrđenu u privremenoj fazi.

               (134)

               Vezano uz utvrđivanje razine uklanjanje štete, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 71., promjene u metodologiji koje su utjecale na izračun sniženja cijene — odnosno, i. isključenje pređe, ii. svrstavanje vrsta proizvoda u skupine i iii. prilagodba troškova nastalih nakon uvoza — također su bile primijenjene u izračunu razine uklanjanja štete.

               (135)

               Da bi pri analizi štete isključila pređu i uzela u obzir posebnosti svake skupine proizvoda (roving, rezani strukovi i mat), Komisija je iskoristila detaljne financijske podatke koje su proizvođači iz Unije u uzorku podnijeli odvojeno prema vrsti proizvoda. U tom pogledu, odvojeni financijski podaci glavnih skupina proizvoda (roving, rezani strukovi i mat) korišteni su umjesto ukupnih podataka koji su korišteni u privremenim izračunima i koji su uključivali pređu (vidjeti uvodnu izjavu 155. Privremene uredbe). Dobiveni izračun bolje odražava stanje na tržištu i uzima u obzir revidirano područje primjene proizvoda kao i posebnosti glavnih skupina proizvoda, koliko je to moguće.

               (136)

               Gore navedene promjene rezultirale su znatnom revizijom privremenih razina uklanjanja štete.

         2.   Konačne mjere

               (137)

               U smislu prethodno navedenog, smatra se da treba uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda, u skladu s člankom 9. Osnovne uredbe.

               (138)

               S obzirom na to da su razine uklanjanja štete sad niže od utvrđenih dampinških marži, konačne bi se mjere trebale temeljiti na razini uklanjanja štete.

               (139)

               Na temelju gore navedenog, stopa pristojbe, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:

                           Proizvođač izvoznik

                           Predložena antidampinška pristojba (%)

                           Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu

                           7,3

                           Sva ostala trgovačka društva

                           13,8

               (140)

               Stopa antidampinške pristojbe za individualno trgovačko društvo navedeno u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga ista odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu dotičnog trgovačkog društva. Ta stopa pristojbe (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuje se isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje i koje proizvodi navedeno trgovačko društvo. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope pristojbe i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.

               (141)

               Svi zahtjevi kojima se traži primjena ove individualne stope antidampinške pristojbe za trgovačko društvo (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (5) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijedi stopa individualne pristojbe.

               (142)

               Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina pristojbe na razini cijele zemlje ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.

         3.   Konačna naplata privremene pristojbe

               (143)

               U pogledu visine utvrđene dampinške marže i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom u visini konačne pristojbe uvedene ovom Uredbom. S obzirom na to da je pređa isključena iz područja primjene proizvoda (vidjeti uvodne izjave 13. do 24.), treba osloboditi iznose privremeno osigurane na uvoz pređe. Budući da su stope konačne pristojbe niže od stopa privremene pristojbe, treba osloboditi privremeno osigurane iznose koji premašuju konačnu stopu antidampinške pristojbe,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz rezanih strukova od staklenih vlakana, dužine ne veće od 50 mm; roving od staklenih vlakana; isključujući roving od staklenih vlakana koji je impregniran i premazan i koji bilježi gubitak gorenja od više od 3 % (prema normi ISO 1887); i mat od filamenata staklenih vlakana isključujući mat od staklene vune, i trenutačno su obuhvaćeni oznakom KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 i ex 7019 31 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 i 7019310099) te su podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:

               Trgovačko društvo

               Antidampinška pristojba (%)

               Dodatna oznaka TARIC

               Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu

               7,3

               A983

               Sva ostala trgovačka društva

               13,8

               A999

         3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   1.   Oslobađaju se iznosi osigurani kroz privremenu antidampinšku pristojbu u skladu s Uredbom (EU) br. 812/2010 na uvoz pređe od filamenata staklenih vlakana, isključujući pređu koja je impregnirana i premazana i koja bilježi gubitak gorenja od više od 3 % (prema normi ISO 1887) trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 7019 19 10 (oznake TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 i 7019191079) i podrijetlom je iz Narodne Republike Kine.
   2.   Konačno se naplaćuju iznosi osigurani kroz privremenu antidampinšku pristojbu u skladu s Uredbom (EU) br. 812/2010 na uvoz rezanih strukova od staklenih vlakana, dužine ne veće od 50 mm; roving od staklenih vlakana; isključujući roving od staklenih vlakana koji je impregniran i premazan i koji bilježi gubitak gorenja od više od 3 % (prema normi ISO 1887); i mat od filamenata staklenih vlakana isključujući mat od staklene vune, i trenutačno su obuhvaćeni oznakom KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 i ex 7019 31 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 i 7019310099) te su podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Oslobađaju se osigurani iznosi koji premašuju stope konačne antidampinške pristojbe.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 9. ožujka 2011.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         CSÉFALVAY Z.

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 243, 16.9.2010., str. 40.

      (3)  JEC Composites Magazine, br. 58 lipanj - srpanj 2010., str. 14.

      (4)  Izvješće Panela WTO-a u sporu: WT/DS337/R od 16. studenoga 2007. (EU Salmon).

      (5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.


title: Provedbena uredba Komisija (EU) br. 1005/2012 od 25. listopada 2012. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Papas Antiguas de Canarias (ZOI))

text:
               15/Sv. 24

               HR

               Službeni list Europske unije

               230

         32012R1005

               L 302/3

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJA (EU) br. 1005/2012
   od 25. listopada 2012.
   o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Papas Antiguas de Canarias (ZOI))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (1), a posebno njezin članak 7. stavak 4. prvi podstavak,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 6. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 510/2006, zahtjev Španjolske za registraciju naziva „Papas Antiguas de Canarias” objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Kako Komisija nije primila ni jedan prigovor u smislu članka 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006, taj bi naziv trebalo upisati u registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv naveden u Prilogu ovoj Uredbi ovime se upisuje u registar.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 25. listopada 2012.

            Za Komisiju,

            u ime Predsjednika

         Dacian CIOLOȘ

            Član Komisije

      (1)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12.

      (2)  SL C 31, 4.2.2012., str. 18.
   PRILOG
   Poljoprivredni proizvodi navedeni u Prilogu I. Ugovoru o EZ-u namijenjeni prehrani ljudi:

      Razred 1.6.   Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

   ŠPANJOLSKA
   Papas Antiguas de Canarias (ZOI)


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2015 оd 11. studenoga 2015. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda o postupcima za procjene vanjskih procjena kreditnog rizika u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP)

text:
               12.11.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 295/16

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2015
   оd 11. studenoga 2015.
   o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda o postupcima za procjene vanjskih procjena kreditnog rizika u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (1), a posebno njezin članak 44. stavak 4.a četvrti podstavak,
   budući da:

               (1)

               Dodatne procjene primjerenosti vanjskih procjena kreditnog rizika iz članka 44. stavka 4.a Direktive 2009/138/EZ trebale bi biti ključna i važna aktivnost u okviru sustava upravljanja rizicima jer se njima smanjuju rizici povezani s izračunom tehničkih pričuva i potrebnog solventnog kapitala.

               (2)

               Postupovni aspekti dodatnih procjena trebaju se odražavati u pravilima društava za osiguranja i društava za reosiguranje u pogledu upravljanja rizicima iz članka 41. stavka 3. Direktive 2009/138/EZ jer su dodatne procjene dio sustava upravljanja rizicima.

               (3)

               Priroda, opseg i složenost djelatnosti društava za osiguranje i društava za reosiguranje trebali bi se uzeti u obzir kada ta društva uključuju postupovne aspekte dodatnih procjena u svoja pravila o upravljanju rizicima te dokumentiraju rezultate dodatnih procjena i načina provedbe tih procjena.

               (4)

               Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje.

               (5)

               Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo mišljenje Interesne skupine za osiguranje i reosiguranje osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2),

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Pravila o upravljanju rizicima
   Za potrebe procjene primjerenosti vanjskih procjena kreditnog rizika koje se koriste u izračunu tehničkih pričuva i potrebnog solventnog kapitala primjenom dodatnih procjena iz članka 44. stavka 4.a Direktive 2009/138/EZ, društva za osiguranje i društva za reosiguranje u svoja pravila o upravljanju rizicima uključuju sljedeće:

               (a)

               opseg i učestalost dodatnih procjena;

               (b)

               način provedbe dodatnih procjena, uključujući pretpostavke na kojima se temelje;

               (c)

               učestalost redovitog pregleda dodatnih procjena i uvjeta na temelju kojih se zahtijeva ad hoc pregled dodatnih procjena.

         Članak 2.
   Zadaće funkcije upravljanja rizicima
   Društva za osiguranje i društva za reosiguranje osiguravaju da funkcija upravljanja rizicima obuhvaća dodatne procjene u skladu s pravilima o upravljanju rizicima iz članka 1. i na odgovarajući način uzima u obzir rezultate dodatnih procjena u izračunu tehničkih pričuva i potrebnog solventnog kapitala.
   Članak 3.
   Informacije koje se upotrebljavaju za dodatne procjene
   Pri provedbi dodatnih procjena društva za osiguranja i društva za reosiguranja upotrebljavaju informacije koje proizlaze iz pouzdanih i ažuriranih izvora.
   Članak 4.
   Pregled dodatnih procjena
   1.   U skladu s člankom 41. stavkom 3. Direktive 2009/138/EZ društva za osiguranje i društva za reosiguranje pregledavaju te dodatne procjene najmanje jedanput godišnje.
   2.   Društva za osiguranje i društva za reosiguranje pregledavaju te dodatne procjene i na ad hoc osnovi u slučaju pojave bilo kojeg uvjeta iz članka 1. točke (c) ili ako više nisu valjane pretpostavke na kojima se te procjene temelje.
   Članak 5.
   Dokumentiranje
   Društva za osiguranje i društva za reosiguranje dokumentiraju sljedeće:

               (a)

               način provedbe dodatnih procjena i rezultate tih procjena;

               (b)

               u kojoj se mjeri rezultati dodatnih procjena uzimaju u obzir u izračunu tehničkih pričuva i potrebnog solventnog kapitala.

         Članak 6.
   Stupanje na snagu
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 11. studenoga 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 335, 17.12.2009., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).