title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 579/2010 od 29. lipnja 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 367/2006 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilentereftalatskih (PET) folija podrijetlom iz Indije

text:
               11/Sv. 022

               HR

               Službeni list Europske unije

               326

         32010R0579

               L 168/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               29.06.2010.

      PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 579/2010
   od 29. lipnja 2010.
   o izmjeni Uredbe (EZ) br. 367/2006 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilentereftalatskih (PET) folija podrijetlom iz Indije
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 19.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   I.   Prethodni ispitni postupak i postojeće kompenzacijske mjere

               (1)

               U prosincu 1999. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2597/1999 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilentereftalatskih (PET) folija („dotični proizvod”) koje su trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 3920 62 19 i ex 3920 62 90 podrijetlom iz Indije. Ispitni postupak koji je doveo do donošenja te Uredbe dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”. Mjere su, u obliku ad valorem kompenzacijske pristojbe u rasponu između 3,8 % i 19,1 %, uvedene na uvoz od poimence navedenih izvoznika, s preostalom stopom carine od 19,1 % uvedenom na uvoz dotičnog proizvoda od svih ostalih trgovačkih društava. Razdoblje početnog ispitnog postupka trajalo je od 1. listopada 1997. do 30. rujna 1998.

               (2)

               U ožujku 2006. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 367/2006 (3), slijedom revizije nakon isteka mjere, u skladu s člankom 18. osnovne Uredbe, zadržalo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu Uredbom (EZ) br. 2597/1999 na uvoz folije od PET-a podrijetlom iz Indije. Razdoblje revizije ispitnog postupka trajalo je od 1. listopada 2003. do 30. rujna 2004.

               (3)

               U kolovozu 2006. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1288/2006 (4), nakon privremene revizije koja se odnosila na subvencioniranje indijskog proizvođača folije od PET-a, trgovačkog društva Garware Polyester Limited („Garware”), izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za Garware Uredbom (EZ) br. 367/2006.

               (4)

               U rujnu 2007. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1124/2007 (5), nakon djelomične privremene revizije koja se odnosila na drugog indijskog proizvođača folije od PET-a, trgovačkog društva Jindal Poly Films Limited („Jindal”), ranije poznatog pod imenom Jindal Polyester Ltd, izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za Jindal Uredbom (EZ) br. 367/2006.

               (5)

               U siječnju 2009. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 15/2009 (6), nakon djelomične privremene revizije koju je Komisija započela na vlastitu inicijativu i koja se odnosila na subvencioniranje pet indijskih proizvođača folije od PET-a, izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za ta trgovačka društva Uredbom (EZ) br. 367/2006.

         II.   Postojeće antidampinške mjere

               (6)

               Trebalo bi napomenuti da se na Jindal Poly Films Limited primjenjuje antidampinška pristojba od 0 % (7).

         III.   Pokretanje djelomične privremene revizije

               (7)

               Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju podnio je Jindal Poly Films Limited, kao proizvođač izvoznik iz Indije („podnositelj zahtjeva”).Zahtjev je u pogledu opsega ograničen na ispitivanje subvencioniranja što se tiče podnositelja zahtjeva. Podnositelj zahtjeva dostavio je prima facie dokaze da su se znatno promijenile okolnosti u pogledu subvencioniranja na temelju kojih su uvedene mjere i da su te promjene trajne naravi.

               (8)

               Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za opravdavanje pokretanja djelomične privremene revizije, Komisija je 9. rujna 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listi Europske unije
                   (8) najavila pokretanje djelomične privremene revizije, u skladu s člankom 19. osnovne Uredbe, ograničene na razinu subvencioniranja podnositelja zahtjeva, s ciljem utvrđivanja trebaju li se, za podnositelja zahtjeva, mjere ukloniti ili izmijeniti.

               (9)

               Ispitni postupak u vezi s djelomičnom privremenom revizijom također bi, ovisno o nalazima revizije, ocijenio potrebu za izmjenom stope pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na uvoze dotičnog proizvoda od proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji, koji nisu poimence navedeni u članku 1. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 367/2006, tj. stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva” u Indiji.

         IV.   Razdoblje ispitnog postupka

               (10)

               Ispitni postupak razine subvencioniranja pokrio je razdoblje od 1. travnja 2008. do 31. ožujka 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”).

         V.   Stranke na koje se ispitni postupak odnosi

               (11)

               Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, vladu Indije, Du Pont Tejin Films, Luksemburg, Mitsubishi Polyester Film, Njemačka, Toray Plastics Europe, Francuska i Nurell, Italija, koji predstavljaju veliku većinu proizvodnje folije od PET-a Unije (dalje u tekstu „industrija Unije”), o pokretanju ispitnog postupka djelomične privremene revizije. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoja stajalište u pisanom obliku i zahtijevati saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju.

               (12)

               Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobreno je saslušanje.

               (13)

               Pisani i usmeni komentari stranaka bili su razmotreni i, prema potrebi, uzeti u obzir.

               (14)

               Kako bi dobila podatke potrebne za svoj ispitni postupak, Komisija je poslala upitnik podnositelju zahtjeva. Osim toga, upitnik je poslan i Vladi Indije.

               (15)

               Odgovori iz upitnika dobiveni su od podnositelja zahtjeva i od Vlade Indije.

               (16)

               Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje subvencioniranja. Posjete radi provjere obavljene su u poslovnim prostorima podnositelja zahtjeva i u poslovnim prostorima Vlade Indije u Delhiju.

         VI.   Otkrivanje podataka i očitovanje o postupku

               (17)

               Vlada Indije i ostale zainteresirane stranke bile su obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava predložiti izmjena carinske stope koja se primjenjuje na podnositelja zahtjeva. Dobile su primjereni rok za očitovanje. Svi prijedlozi i sve primjedbe potpuno su uzeti u razmatranje kako je određeno u nastavku teksta.

         B.   DOTIČNI PROIZVOD

               (18)

               Proizvod, koji je obuhvaćen ovom revizijom, isti je proizvod kao i onaj na koji se odnosi Uredba (EZ) br. 367/2006, naime polietilentereftalatske (PET) folije koje potpadaju pod oznake KN ex 3920 62 19 i ex 3920 62 90, podrijetlom iz Indije.

         C.   SUBVENCIONIRANJE

   1.   Uvod

               (19)

               Na temelju podataka koje su dostavile Vlada Indije i druge zainteresirane stranke i odgovora na upitnik Komisije, istraženi su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:

                           (a)

                           program po prethodnom odobrenju - Advance Authorization Scheme (AAS) (ranije poznat kao „program po prethodnoj dozvoli” - Advance Licence Scheme - ALS);

                           (b)

                           program prava na povrat carinskih pristojba - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS);

                           (c)

                           program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);

                           (d)

                           program kreditiranja izvoza - Export Credit Scheme.

               (e)

               Paket programa poticaja – Package Scheme of Incentives („PSI”)

               (20)

               Gore navedeni programi (a) do (c) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i reguliranje) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”).Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima „Izvozna i uvozna politika” koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito unosi najnovije podatke. Za RRIP u ovom je slučaju relevantan jedan dokument izvozne i uvozne politike, tj. petogodišnji plan koji se odnosi na razdoblje od 1. rujna 2004. do 31. ožujka 2009. („politika EXIM-a 2004. – 2009.”). Nadalje, Vlada Indije također iznosi postupke kojima se uređuje politika EXIM-a 2004. - 2009. u „Priručniku o postupcima – od 1. rujna 2004. do 31. ožujka 2009., Svezak I.” („HOP I. za 2004. - 2009”.). Priručnik o postupcima također se redovito dopunjava.

               (21)

               Program kreditiranja izvoza koji je definiran gore u točki (d) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o reguliranju banaka iz 1949., koji dozvoljava banci Reserve Bank of India („RBI”) da daje komercijalnim bankama naloge u vezi s kreditiranjem izvoza.

               (22)

               Programom definiranim gore u točki (e) upravljaju državne vlasti u Indiji.

         2.   Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme („AAS”)

   (a)   Pravna osnova

               (23)

               Detaljni opis programa nalazi se u stavcima 4.1.1. do 4.1.14. politike EXIM-a 2004. - 2009. i u odjeljcima 4.1. do 4.30. HOP-a I. za 2004. - 2009. Ovaj se program zvao „program po prethodnoj dozvoli”Advance Licence tijekom prethodnog ispitnog postupka u vezi s revizijom, koji je Uredbom (EZ) br. 367/2006 doveo do uvođenja konačne kompenzacijske pristojbe koja je trenutačno na snazi.

         (b)   Prihvatljivost

               (24)

               AAS se sastoji od šest potprograma, kako je detaljnije opisano u uvodnom odlomku (25) dolje. Ti se potprogrami, inter alia, razlikuju prema području prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima stekli su uvjete za fizički izvoz prema AAS-u i za AAS za godišnji zahtjev. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika stekli su uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju „procijenjene izvozne” kategorije navedene u stavku 8.2. politike EXIM-a 2004. - 2009., kao što su dobavljači izvozno orijentiranih jedinica (export oriented unit - EOU), stekli su uvjete za AAS za procijenjeni izvoz. Konačno, intermedijarni dobavljači za proizvođače izvoznike stekli su uvjete za „procijenjene izvozne” olakšice prema potprogramima Nalog za prethodno propuštanje (Advance Release Order – „ARO”) i preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine.

         (c)   Praktična primjena

               (25)

               Prethodna odobrenja mogu se izdati za:
               i.   fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. Ona dozvoljava uvoz ulaznih materijala za proizvodnju određenog nastalog izvoznog proizvoda po nultoj stopi carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i obveza izvoza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u dozvoli.
               ii.   godišnji zahtjev: ovakvo odobrenje nije vezano uz određeni izvozni proizvod, već uz širu grupu proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Nositelj dozvole može – do određenog vrijednosnog praga koji se određuje na temelju prošle realizacije izvoza – uvoziti bez carine bilo kakav ulazni materijal koji se koristi u proizvodnji bilo kojeg od artikala koji potpadaju pod tu grupu proizvoda. Koristeći takav materijal koji se izuzima od carine, može odabrati za izvoz bilo koji proizvod koji iz toga proizlazi, a koji potpada pod takvu skupinu proizvoda.
               iii.   intermedijarna opskrba: ovaj potprogram pokriva slučajeve u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedan izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale bez carine i u tu svrhu mu se može odobriti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod.
               iv.   procijenjeni izvoz: ovaj potprogram omogućuje glavnom nositelju ugovora da uvozi ulazne materijale bez carine, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama potrošača koje su navedene u stavku 8.2 točkama (b) do (f), (g), (i) i (j) politike EXIM-a 2004. - 2009. Prema Vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Mnoštvo kategorija nabave smatra se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. nabava roba za jedan EOU ili trgovačko društvo smješteno u posebnoj gospodarskoj zoni (special economic zone - „SEZ”).
               v.   ARO: nositelj AAS-a koji namjerava nabaviti ulazne materijale iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao dozvole ARO i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci artikala koji su u njima navedeni. Priznavanje ARO-a daje pravo domaćem dobavljaču na olakšice za procijenjeni izvoz kao što je navedeno u stavku 8.3. politike EXIM-a 2004. - 2009. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat za procijenjeni izvoz i povrat konačne trošarine). Mehanizam ARO-a vraća poreze i carine dobavljaču umjesto da ih vraća krajnjem izvozniku u obliku povrata/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne materijale i za uvezene ulazne materijale.
               vi.   preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovaj potprogram također pokriva domaću opskrbu nositelju prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može zatražiti u banci otvaranje prenesenog akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će poništiti odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obim artikala koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač ima pravo na olakšicu za procijenjeni izvoz kao što se navodi u stavku 8.3. politike EXIM-a 2004. - 2009. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).

               (26)

               Podnositelj zahtjeva dobio je koncesije na temelju AAS-a povezanog s dotičnim proizvodom tijekom RRIP-a. Podnositelj zahtjeva koristio je dva potprograma, tj. i. AAS za fizički izvoz i ii. AAS za procijenjeni izvoz. Stoga nije potrebno utvrditi mogućnost kompenzacije preostalih nekorištenih potprograma.

               (27)

               U svrhu provjere koju obavljaju indijske vlasti, nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi „točnu i primjerenu evidenciju o potrošnji i iskorištavanju robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno” u posebnom formatu (poglavlja 4.26., 4.30. i Dodatak 23. HOP-a I. za 2004. - 2009.), tj. registar stvarne potrošnje. Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih podataka kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svim pogledima. Pa ipak, navedene odredbe primjenjuju se samo na prethodna odobrenja izdana 13. svibnja 2005. ili nakon tog datuma. Što se tiče svih prethodnih odobrenja (advance authorisation) ili prethodnih dozvola (advance licence) izdanih prije tog datuma, od vlasnika tih odobrenja/dozvola zahtijeva se da slijede prethodno primjenjive odredbe o provjeri, tj. da vode točnu i primjerenu evidenciju o potrošnji u vezi s dozvolom i iskorištavanju uvezene robe u formatu utvrđenom u Dodatku 18. (poglavlje 4.30. i Dodatak 18. HOP-a I. za 2002. - 2007.)

               (28)

               Što se tiče potprograma koje je podnositelj zahtjeva koristio tijekom RRIP-a, tj. fizički izvoz i procijenjeni izvoz, Vlada Indije određuje opseg i vrijednost uvozne olakšice i obveze izvoza te su oni upisani u odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, vladini službenici trebaju upisati odgovarajuće transakcije na odobrenje. Vlada Indije na temelju standardnih ulazno-izlaznih norma („SION-i”) određuje opseg dozvoljenoga uvoza prema programu AAS. SION-i postoje za većinu proizvoda uključujući dotični proizvod i objavljeni su u HOP-u II. za 2004. - 2009. Zadnje promjene SION-a za folije od PET-a i granulate od PET-a, intermedijarnog proizvoda, revidiran je u rujnu 2005.

               (29)

               Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju nastalog izvoznog proizvoda. Obveza izvoza mora se ispuniti unutar određenog roka nakon izdavanja dozvole (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po 6 mjeseci).

               (30)

               Program kako je opisan gore nije mijenjan od zadnje djelomične privremene revizije u pogledu subvencije za podnositelja zahtjeva, koja je zaključena u siječnju 2009. Međutim, olakšice na temelju ovog programa značajno su smanjene kako je prikazano u uvodnoj izjavi (39) dolje.

               (31)

               Tekući ispitni postupak privremene revizije ustanovio je da se provjera zahtjeva koju utvrđuju vlasti Indije nije poštovala i da se još nije testirala u praksi. Podnositelj zahtjeva nije vodio sustav prema kojem bi se moglo provjeriti koji su ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda i u kojim količinama, kako propisuje Politika vanjske trgovine (FTP) od 2004. do 2009. (Dodatak 23.) te u skladu s Prilogom II. poglavljem II. člankom 4. osnovne Uredbe. Vlada Indije nikada nije provjerila registar potrošnje.

               (32)

               Promjene u provedbi FTP-a 2004. - 2009., koje su stupile na snagu u jesen 2005. (obvezno slanje registra potrošnje indijskim vlastima u kontekstu postupka otkupa) nisu se još primijenile u slučaju podnositelja zahtjeva. Stoga se de facto provedba ove odredbe nije mogla provjeriti u ovoj fazi.

         (d)   Zaključak

               (33)

               Izuzeće od uvoznih carina je subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne Uredbe, tj. financijski doprinos Vlade Indije koja je dodijelila korist izvoznicima u ispitnom postupku.

               (34)

               Osim toga, AAS za fizički izvoz i AAS za procijenjeni izvoz jasno de iure ovise o realizaciji izvoza te se stoga smatra da su specifični i da se protiv njih mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) osnovne Uredbe. Bez preuzimanja obveze izvoza, trgovačko društvo ne može dobiti olakšicu prema ovim programima.

               (35)

               Dva potprograma koja se koriste u ovom slučaju ne mogu se smatrati dozvoljenim sustavima povrata carine ili zamjenskim sustavima povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne Uredbe. Oni nisu u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) osnovne Uredbe. Vlada Indije nije učinkovito primjenjivala niti svoj novi niti stari sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (Prilog II. poglavlje II. članak 4. osnovne Uredbe i, u slučaju programa zamjenskog povrata, Prilog III. poglavlje II. članak 2. osnovne Uredbe). SION-i za dotični proizvod nisu bili dovoljno precizni. Sami SION-i ne mogu se smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje, jer oblik tih standardnih norma ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih materijala potrošena u proizvodnji za izvoz. Osim toga, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se koriste, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (Prilog II. poglavlje II. članak 5. i Prilog III. poglavlje II. članak 3. osnovne Uredbe).

               (36)

               Protiv ova tri potprograma mogu se stoga uvesti kompenzacijske mjere.

         (e)   Izračun iznosa subvencije

               (37)

               U nedostatku dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata kao zamjene, otpust na koji se mogu uvesti kompenzacijske mjere je otpust ukupnih uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih materijala. U tom je pogledu upozoreno da osnovna Uredba ne predviđa samo kompenziranje „pretjeranog” otpusta carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. i Prilogom I. točkom (i) osnovne Uredbe, pretjerani otpust carina može se kompenzirati samo kada su ispunjeni uvjeti iz Priloga II. i III. osnovne Uredbe. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom slučaju. Stoga, ako nije predstavljen prikladan postupak praćenja, gornji izuzetak za program povrata nije primjenjiv, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (neostvareni prihod), umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je određeno u Prilogu II. poglavlju II. i Prilogu III. poglavlju II. osnovne Uredbe, nije na vlasti koja provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. osnovne Uredbe, vlast koja provodi ispitni postupak samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje prikladnosti navodnog sustava promjene.

               (38)

               Iznos subvencije za podnositelja zahtjeva koji je koristio AAS izračunan je na temelju otpisanih uvoznih carina (osnovnih carina i posebnih dodatnih carina) na materijal uvezen na temelju dva potprograma tijekom RRIP-a (brojnik).U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) osnovne Uredbe, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, ovaj iznos subvencije dodijeljen je prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (39)

               Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 0,7 %.

         3.   Program prava na povrat carinskih pristojba - Duty Entitlement Passbook Scheme(„DEPBS”)

   (a)   Pravna osnova

               (40)

               Detaljni opis DEPBS-a nalazi se u stavku 4.3. politike EXIM-a 2004. - 2009. i u poglavlju 4. HOP-a I. za 2004. - 2009.

         (b)   Prihvatljivost

               (41)

               Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.

         (c)   Praktična primjena DEPBS-a

               (42)

               Prihvatljivi izvoznik može se prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovome programu. Takve su stope DEPBS-a odredile indijske vlasti za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju na temelju SION-a, uzimajući u obzir predviđeni sadržaj uvoznih ulaznih materijala u izvoznom proizvodu i carine na takav predviđeni uvoz, bez obzira na to jesu li uvozne carine bile doista plaćene ili ne.

               (43)

               Da bi ispunjavalo uvjete za olakšice prema ovome programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U doba izvozne transakcije, izvoznik mora vlastima u Indiji dati deklaraciju u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpremanja, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, inter alia, sadržava iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za tu izvoznu transakciju. U to vrijeme, izvoznik zna koliku će olakšicu primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a. Relevantna stopa DEPBS-a za izračun olakšice je ona koja se primjenjivala u vrijeme kada je izdana izvozna deklaracija.

               (44)

               Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 12 mjeseci od dana izdavanja. Mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih proizvoda koji se mogu uvoziti bez ograničenja, osim osnovnih sredstava. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije koristiti.

               (45)

               Zahtjev za kredite DEPBS-a popunjava se elektronski i može pokriti neograničeni broj izvoznih transakcija. De facto, ne postoje strogi rokovi koji se primjenjuju na kredite DEPBS-a. Elektronički sustav korišten za upravljanje DEPBS-om ne isključuje automatski izvozne transakcije koje premašuju rok za dostavljanje iz poglavlja 4.47 HOP-a I. za 2004. - 2009. Nadalje, kako je jasno predviđeno poglavljem 9.3. HOP-a I. za 2004. - 2009., zahtjevi primljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz uvođenje manje novčane kazne (tj. 10 % prava).

               (46)

               Ustanovljeno je da se podnositelj zahtjeva okoristio ovim programom tijekom RRIP-a.

         (d)   Zaključci o DEPBS-u

               (47)

               DEPBS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne Uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kreditom DEPBS-a izvoznik ostvaruje korist, jer poboljšava likvidnost trgovačkog društva.

               (48)

               Nadalje, DEPBS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) osnovne Uredbe.

               (49)

               Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne Uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) osnovnoj Uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke (i) Priloga I. i priloga II. i III. osnovnoj Uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za olakšice DEPBS-a bez obzira uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, još uvijek imaju pravo na olakšice od DEPBS-a.

         (e)   Izračun iznosa subvencije

               (50)

               U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. osnovne Uredbe te metodom izračuna koja je za ovaj program korištena u Uredbi (EZ) br. 367/2006, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere računao se prema koristi koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RRIP-a. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija prema ovom programu. U tom trenutku, Vlada Indije obvezna je odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne Uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, inter alia, naveden iznos kredita DEPBS-a koji se treba odobriti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a. Nadalje, proizvođač izvoznik koji surađuje knjižio je kredite DEPBS-a prema dospijeću kao prihod.

               (51)

               U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) osnovne Uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljivan je prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (52)

               Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 5,1 %.

         4.   Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)

   (a)   Pravna osnova

               (53)

               Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u odjeljku 5. politike EXIM-a 2004. - 2009. i u poglavlju 5. HOP-a I. za 2004. - 2009.

         (b)   Prihvatljivost

               (54)

               Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga stekli su uvjete za ovaj program.

         (c)   Praktična primjena

               (55)

               Pod uvjetom da ima obvezu izvoza, trgovačko društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i – od travnja 2003. – rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Od travnja 2000. ovaj program predviđa sniženu carinsku stopu za uvoz od 5 %, koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Do 31. ožujka 2000. primjenjivala se efektivna carinska stopa od 11 % (uključujući 10 % prireza) i, u slučaju uvoza velike vrijednosti, nulta stopa carine. Kako bi se ispunila obveza izvoza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja.

               (56)

               Nositelj dozvole EPCGS također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata oslobođen od carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelju dozvole EPCGS.

               (57)

               Ustanovljeno je da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a.

         (d)   Zaključak o EPCGS-u

               (58)

               EPCGS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne Uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije budući da ta koncesija smanjuje Vladi Indije prihod od carina koji bi inače bio naplativ. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju njegovu likvidnost.

               (59)

               Osim toga, EPCGS de iure ovisi o realiziranom izvozu budući da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra specifičnim i subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) osnovne Uredbe.

               (60)

               Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne Uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u područje tih dozvoljenih sustava, kao što se navodi u Prilogu I. točki (i) osnovne Uredbe, jer se ne koriste u proizvodnji izvoznih proizvoda.

         (e)   Izračun iznosa subvencije

               (61)

               Iznos subvencije bio je izračunan, u skladu s člankom 7. stavkom 3. osnovne Uredbe, na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno vrijeme amortizacije takvih osnovnih sredstava u dotičnoj industriji. U skladu s uspostavljenom praksom, tako izračunani iznos, koji vrijedi za RRIP, prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi se odrazila puna vrijednost olakšice kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. Kada su dostavljeni opravdani zahtjevi, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) osnovne Uredbe.

               (62)

               Podnositelj zahtjeva tvrdio je da se osnovna sredstva uvezena bez carine na temelju programa EPCGS za korištenje u jedinici smještenoj u Khanvelu nisu više koristila i da se olakšica koja se odnosi na takva sredstva ne bi trebala uključiti u brojnik. Kao odgovor na to, napominje se da je podnositelj zahtjeva već primio olakšicu koja se odnosi na ta osnovna sredstva. Osim toga, s obzirom da nema dokaza da podnositelj zahtjeva više ne posjeduje takva sredstva ili da ih više neće koristiti, zahtjev se mora odbaciti.

               (63)

               U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. osnovne Uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (64)

               Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 2,3 %.

         5.   Program kreditiranja izvoza - Export Credit Scheme („ECS”)

   (a)   Pravna osnova

               (65)

               Pojedinosti o ovom programu navedene su Glavnom cirkularu DBOD-a br. DIR(Exp.).BC 01/04.02.02/2007-08 (Kredit za izvoz u rupijima/stranoj valuti) i Glavnom cirkularu DBOD-a br. DIR.(Exp.).BC 09/04.02.02/2008-09 (Kredit za izvoz u rupijima/stranoj valuti) banke Reserve Bank of India („RBI”) koji su upućeni svim komercijalnim bankama u Indiji.

         (b)   Prihvatljivost

               (66)

               Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici stekli su uvjete za ovaj program.

         (c)   Praktična primjena

               (67)

               Prema ovom programu, RBI obvezno postavlja najviši prag za kamatne stope koje se primjenjuju na kredite za izvoz i u indijskim rupijima i u stranoj valuti, koje komercijalne banke mogu naplaćivati izvozniku. ECS se sastoji od dva potprograma, Programa za kreditiranje izvoza prije otpreme („kredit za pakiranje”), koji pokriva kredite predviđene za izvoznika za financiranje nabave, obrade, izrade, pakiranja i/ili prijevoza robe prije izvoza i Programa za kreditiranje izvoza poslije otpreme, koji predviđa zajmove obrtnog kapitala u svrhu financiranja izvoznih potraživanja. RBI nalaže bankama i da osiguraju određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza.

               (68)

               Zbog ovih Glavnih cirkulara RBI-a, izvoznici mogu ishoditi kredite za izvoz po povlaštenim kamatnim stopama u usporedbi s kamatnim stopama za redovne komercijalne kredite („gotovinski krediti”), koje su određene isključivo prema tržišnim uvjetima. Razlika u stopama može se smanjiti za trgovačka društva s dobrim kreditnim rejtinzima. De facto, trgovačka društva s visokim rejtingom mogu biti u položaju dobiti kredite za izvoz i gotovinske kredite pod istim uvjetima.

               (69)

               Ustanovljeno je da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a.

         (d)   Zaključak o ECS-u

               (70)

               Povlaštene kamatne stope kredita ECS-a utvrđene u Glavnim cirkularima RBI-a koji su navedeni u uvodnoj izjavi (65) mogu smanjiti troškove kamata izvoznika u usporedbi s troškovima kredita koji su određeni isključivo prema tržišnim uvjetima i u tom slučaju izvoznik ostvaruje korist u smislu članka 3. stavka 2. osnovne Uredbe. Financiranje izvoza nije samo po sebi sigurnije od domaćeg financiranja. De facto, obično se smatra rizičnijim, a razina sigurnosti potrebna za određeni kredit, bez obzira na objekt financiranja, isključivo je komercijalna odluka dotične komercijalne banke. Razlika u stopama različitih banaka posljedica je metode RBI-a da odredi maksimalne stope pozajmica pojedinačno za svaku komercijalnu banku.

               (71)

               Usprkos činjenici da povlaštene kredite prema ECS-u dodjeljuju komercijalne banke, ova je olakšica financijski doprinos vlade u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne Uredbe. U ovom kontekstu treba napomenuti da niti članak 3. stavak 1. točka (a) podtočka iv. osnovne Uredbe niti Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne zahtijevaju terećenje javnih računa, tj. naknadu komercijalnim bankama od strane Vlade Indije, radi uspostavljanja subvencije, već samo nalog vlade za provođenje funkcija opisanih u podtočkama i., ii. ili iii. članka 3. stavka 1. točke (a) osnovne Uredbe. RBI je javno tijelo, koje stoga potpada pod definiciju „vlade” kako se navodi u članku 2. točki (b) osnovne Uredbe. U 100 %-tnom je državnom vlasništvu, ostvaruje ciljeve javnog poretka, npr. monetarnu politiku, a njime upravlja Vlada Indije. RBI usmjerava privatna tijela, u smislu druge alineje članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne Uredbe, budući da su komercijalne banke vezane za uvjete koje on nameće, između ostalog za najviše pragove za kamatne stope za kredite za izvoz odobrene u Glavnim cirkularima RBI-a i za odredbe RBI-a da komercijalne banke moraju osigurati određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza. Ovo usmjeravanje obvezuje komercijalne banke da provode funkcije navedene u članku 3. stavku 1. točki (a) podtočki i. osnovne Uredbe, u ovom slučaju da osiguraju zajmove u obliku povlaštenog financiranja izvoza. Takav neposredan prijenos sredstava u obliku zajmova pod određenim uvjetima obično bi se povjerio vladi, a ta se praksa, u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne Uredbe, ne razlikuje bitno od praksi koje vlada normalno slijedi. Ova se subvencija smatra specifičnom i protiv nje se mogu uvesti kompenzacijske mjere budući da su povlaštene kamatne stope dostupne samo u odnosu na financiranje izvoznih transakcija pa stoga ovise o realizaciji izvoza prema članku 4. stavku 4. prvoj alineji točki (a) osnovne Uredbe.

         (e)   Izračun iznosa subvencije

               (72)

               Iznos subvencije izračunavao se na temelju razlike između kamata plaćenih za kredite za izvoz korištene tijekom RRIP-a i iznosa koji bi podnositelj zahtjeva platio za redovne komercijalne kredite. Ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema ukupnom izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (73)

               Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 0,2 %.

         6.   Paket programa poticaja – Package Scheme of Incentives („PSI”)

   (a)   Pravna osnova

               (74)

               U prethodnim ispitnim postupcima u pogledu folije od PET-a, uključujući reviziju ispitnog postupka koji je Uredbom (EZ) br. 367/2006 doveo do uvođenja konačnih kompenzacijskih pristojbi koje su trenutačno na snazi, ispitano je nekoliko indijskih državnih programa uključujući poticaje odobrene lokalnim trgovačkim društvima. Državni programi potpadaju pod naslov „Paket programa poticaja (PSI)”, a mogu postojati različite vrste uključenih poticaja. Ispitni je postupak ustanovio da je pravo trgovačkog društva da se okoristi programom utvrđenim u „Potvrdi o prihvatljivosti”.

               (75)

               Paket programa poticaja (PSI) Vlade Maharaštre nekoliko je puta izmijenjen od njegovog uvođenja. Podnositelj zahtjeva nastavlja koristiti olakšice na temelju PSI-a „Program iz 1993.”, a ne na temelju programa koji su ga naslijedili. Stoga je samo PSI 1993. ocijenjen u kontekstu tog slučaja.

               (76)

               Program otpusta poreza na promet Vlade Zapadnog Bengala predviđa otpust središnjeg poreza na promet. Ispitni je postupak otkrio da podnositelj zahtjeva u pogledu svojih nabava uživa izuzeće od poreza na trgovinu (središnjeg poreza na promet) na temelju PSI-a Vlade Zapadnog Bengala. Ova porezna odredba izuzima prodaju trgovačkog društva na domaćem tržištu od plaćanja poreza na promet (lokalnog poreza na promet i središnjeg poreza na promet).

         (b)   Prihvatljivost

               (77)

               Kako bi stekla uvjete, trgovačka društva u pravilu moraju ulagati u slabije razvijena državna područja ili osnivanjem novih industrijskih postrojenja ili velikim ulaganjem u širenje ili diversifikaciju postojećih industrijskih postrojenja. Glavni kriterij za utvrđivanje iznosa poticaja je klasifikacija područja na kojem poduzeće jest ili će biti smješteno i veličina ulaganja.

         (c)   Praktična primjena

               (78)

               Prema programima za izuzeće od poreza na promet, određene jedinice nisu morale plaćati porez na promet za njihove poslove prodaje. Slično tome, određene su jedinice bile izuzete od plaćanja poreza na promet za nabavu robe od dobavljača koji ispunjavaju uvjete za programe. S jedne strane, ne smatra se da izuzeće u odnosu na poslove prodaje određene prodajne jedinice donosi korist, međutim s druge strane, korist donosi izuzeće u odnosu na poslove nabave određene prodajne jedinice.

               (79)

               Izuzeće od poreza na promet za nabave unutar države Maharaštre (koje su prije bile izuzete na temelju maharaštrinog programa poticaja Izuzeće od poreza na promet) više nije dostupno. U travnju 2005. zakonodavstvo o porezu na promet za prodaju unutar države u Maharaštri zamijenjeno je sustavom poreza na dodanu vrijednost (PDV). S učinkom od travnja 2005., podnositelj zahtjeva kao jedinica koja nije izuzeta od poreza na promet mora nabaviti materijale uz plaćanje PDV-a.

         (d)   Zaključak

               (80)

               Što se tiče programa PSI 1993. Vlade Maharaštre, podnositelj zahtjeva dobio je samo pravo na otpust poreza na promet za prodaju gotove robe tijekom RRIP-a, za što je ranije utvrđeno da ne donosi korist primatelju (uvodna izjava 114 Uredbe (EZ) br. 367/2006). Stoga, nije utvrđeno da se prema PSI-u 1993. Vlade Maharaštre ostvaruje korist protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               (81)

               Međutim, što se tiče nabavki sirovina podnositelja zahtjeva od trgovačkih društava koja se ne nalaze u državi Maharaštre bez plaćanja središnjeg poreza na promet, PSI osigurava subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne Uredbe. Izuzeće od plaćanja poreza na promet na nabave financijski je doprinos budući da ta koncesija smanjuje prihod Vlade od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Osim toga, ovo izuzeće donosi korist trgovačkim društvima s obzirom da poboljšava njihovu likvidnost.

               (82)

               PSI je dostupan samo trgovačkim društvima koja su uložila u određena navedena geografska područja u sudskoj nadležnosti države Indije. Nije dostupan trgovačkim društvima koja su smještena izvan ovih područja. Razina koristi razlikuje se ovisno o području o kojem se radi. Program je stoga specifičan u skladu s člankom 4. stavkom 2. prvim podstavkom točkom (a) i člankom 4. stavkom 3. osnovne Uredbe i protiv njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

         (e)   Izračun iznosa subvencije

               (83)

               Što se tiče izuzeća od poreza na promet, iznos subvencije se računao na temelju iznosa poreza na promet koji je obično naplativ tijekom RRIP-a, ali koji je ostao nenaplaćen.

               (84)

               Prema članku 7. stavku 2. osnovne Uredbe, iznos subvencije (brojnik) zatim je dodijeljen prema ukupnom izvozu i domaćoj prodaji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik, jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (85)

               Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 0,1 %.

         7.   Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere

               (86)

               Podsjeća se da je u Uredbi (EZ) br. 1124/2007 o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 367/2006 utvrđen iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za podnositelja zahtjeva, izražen ad valorem, iznosi 17,1 %.

               (87)

               Tijekom ove djelomične privremene revizije, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za podnositelja zahtjeva, izražen ad valorem, iznosi 8,4 %, kako je navedeno u nastavku teksta:

                           PROGRAM →

                           AAS (9)

                           DEPBS (9)

                           EPCGS (9)

                           ECS (9)

                           PSI

                           Ukupno (9)

                           TRGOVAČKO DRUŠTVO ↓

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           Jindal Poly Films Limited

                           0,7

                           5,1

                           2,3

                           0,2

                           0,1

                           8,4

               (88)

               Uzimajući u obzir gore navedeno, zaključuje se da se smanjila razina subvencije u pogledu dotičnog proizvođača izvoznika.

         8.   Kompenzacijske mjere

               (89)

               Također je ispitano mogu li se promijenjene okolnosti u pogledu ispitivanih programa smatrati trajne prirode. U tom bi pogledu nekoliko elemenata potvrdilo da je to slučaj.

               (90)

               Kao prvo, treba napomenuti da su nalazi u ovoj djelomičnoj privremenoj reviziji u skladu s iznosima subvencije utvrđenima za pet indijskih proizvođača folije od PET-a u djelomičnoj privremenoj reviziji objavljenoj u siječnju 2009., kada je iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, izražen ad valorem, utvrđen u iznosu između 5,4 % i 8,6 %. To upućuje na određenu stalnost stope subvencioniranja ovog proizvoda u Indiji.

               (91)

               Kao drugo, dok je u prethodnom ispitnom postupku glavna korist ostvarena na temelju AAS-a, korist na temelju ovog programa znatno je pala tijekom RRIP-a i dostavljeni su dokazi da se to nastavilo i nakon RRIP-a.

               (92)

               Na temelju gore navedenog, izgleda da će podnositelj zahtjeva u budućnosti i dalje primati subvencije u iznosu koji je manji od iznosa određenog u prethodnom ispitnom postupku u vezi s djelomičnom privremenom revizijom.

               (93)

               Budući da je dokazano da podnositelj zahtjeva prima mnogo manju subvenciju nego prije i da će vjerojatno nastaviti primati subvencije u iznosu koji je manji od iznosa određenog u prethodnom ispitnom postupku u vezi s djelomičnom privremenom revizijom, razinu mjere stoga treba izmijeniti kao bi odražavala nove nalaze.

               (94)

               U svjetlu navedenog, izmijenjenu stopu subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere treba utvrditi po novoj stopi subvencije uspostavljenoj tijekom ove djelomične privremene revizije, budući da stupanj štete izračunan u početnom antisubvencijskom ispitnom postupku ostaje veći.

               (95)

               Prema članku 24. stavku 1. drugom podstavku osnovne Uredbe i članku 14. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (10), ni jedan proizvod ne podliježe niti antidampinškim niti kompenzacijskim pristojbama za potrebe postupanja u istoj situaciji koja proizlazi iz dampinga ili izvoznog subvencioniranja. Međutim, kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi (6), budući da podnositelj zahtjeva podliježe antidampinškoj pristojbi od 0 % u pogledu dotičnog proizvoda, te se odredbe ne primjenjuju u ovom slučaju.

               (96)

               U pogledu stope pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na uvoze dotičnog proizvoda od proizvođača izvoznika koji nisu poimence navedeni u članku 1. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 367/2006, tj. pristojbe za koju je utvrđeno da se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva” u Indiji, napominje se da se stvarni načini ispitanih programa i njihova mogućnost kompenzacije nisu promijenili u pogledu prethodnih ispitnih postupaka. Stoga nema razloga ponovno izračunati subvenciju i stope pristojbe tih trgovačkih društava. Slijedom toga, stope pristojbe primjenjive na sva trgovačka društva osim podnositelja zahtjeva ostaju nepromijenjene,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Članak 1. stavak 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 367/2006 zamjenjuje se sljedećim:

      „2.   Stopa konačne kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja carina za proizvode koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:

                  Trgovačko društvo

                  Konačna pristojba (%)

                  Dodatna oznaka TARIC

                  Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110003, India

                  7,2

                  A026

                  Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400057, India

                  5,4

                  A028

                  Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110001, India

                  8,4

                  A030

                  MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400039, India

                  8,7

                  A031

                  Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

                  8,6

                  A032

                  SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India

                  5,4

                  A753

                  Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201301 (U.P.), India

                  6,4

                  A027

                  Sva ostala trgovačka društva

                  19,1

                  A999”

   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Luxembourgu 29. lipnja 2010.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. ESPINOSA

      (1)  SL L 188, 18.7.2009., str. 93.

      (2)  SL L 316, 10.12.1999., str. 1.

      (3)  SL L 68, 8.3.2006., str. 15.

      (4)  SL L 236, 31.8.2006., str. 1.

      (5)  SL L 255, 29.9.2007., str. 1.

      (6)  SL L 6, 10.1.2009., str. 1.

      (7)  SL L 288, 6.11.2007., str. 1.

      (8)  SL C 215, 9.9.2009., str. 17.

      (9)  Subvencije označene zvjezdicom su izvozne subvencije.

      (10)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 711/2012 od 3. kolovoza 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 185/2010 o utvrđivanju detaljnih mjera za provedbu zajedničkih osnovnih standarda o zaštiti zračnog prometa u pogledu metoda koje se upotrebljavaju za zaštitni pregled osoba koje nisu putnici i njihovih osobnih predmeta  Tekst značajan za EGP

text:
               07/Sv. 024

               HR

               Službeni list Europske unije

               44

         32012R0711

               L 209/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               03.08.2012.

      PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 711/2012
   od 3. kolovoza 2012.
   o izmjeni Uredbe (EZ) br. 185/2010 o utvrđivanju detaljnih mjera za provedbu zajedničkih osnovnih standarda o zaštiti zračnog prometa u pogledu metoda koje se upotrebljavaju za zaštitni pregled osoba koje nisu putnici i njihovih osobnih predmeta
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. o zajedničkim pravilima u području zaštite civilnog zračnog prometa i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2320/2002 (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Uredba Komisije (EZ) br. 272/2009 od 2. travnja 2009. o dopunjavanju zajedničkih osnovnih standarda zaštite civilnog zračnog prometa utvrđenih u Prilogu Uredbi (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2), određuje da provedbena pravila koja treba donijeti u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 300/2008, mogu dopustiti uporabu opreme za otkrivanje tragova eksploziva (ETD) i pasa za otkrivanje eksploziva u svrhu zaštitnog pregleda osoba koje nisu putnici i njihovih osobnih predmeta.

               (2)

               Potrebno je donijeti detaljne odredbe o uvođenju opreme za otkrivanje tragova eksploziva (ETD) i pasa za otkrivanje eksploziva u svrhu zaštitnog pregleda osoba koje nisu putnici i njihovih osobnih predmeta.

               (3)

               Uporaba opreme za otkrivanje tragova eksploziva (ETD) i pasa za otkrivanje eksploziva u svrhu zaštitnog pregleda osoba koje nisu putnici i njihovih osobnih predmeta, treba uzeti u obzir posebne okolnosti zaštitnog pregleda osoblja, te može olakšati i poboljšati učinkovitost procesa zaštitnog pregleda.

               (4)

               Odredbe o metal-detektorskim vratima (TMD), utvrđene u Uredbi Komisije (EU) br. 185/2010 od 4. ožujka 2010. o utvrđivanju detaljnih mjera za provedbu zajedničkih osnovnih standarda o zaštiti zračnog prometa (3), treba revidirati u skladu s razvojem opasnosti za civilni zračni promet te rizika koji predstavljaju različite kategorije osoba.

               (5)

               Uredbu (EU) br. 185/2010 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (6)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zaštitu civilnog zračnog prometa,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog Uredbe (EU) br. 185/2010 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 3. kolovoza 2012.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 97, 9.4.2008., str. 72.

      (2)  SL L 91, 3.4.2009., str. 7.

      (3)  SL L 55, 5.3.2010., str. 1.
   PRILOG
   Prilog Uredbe (EU) br. 185/2010 mijenja se kako slijedi:

               1.

               Točka 1.3.1. zamjenjuje se sljedećim:
               „1.3.1.   Zaštitni pregled osoba koje nisu putnici i njihovih osobnih predmeta

                           1.3.1.1.

                           Osobe koje nisu putnici pregledavaju se na jedan od sljedećih načina:

                                       (a)

                                       ručnim pregledom;

                                       (b)

                                       metal-detektorskim vratima (MVD);

                                       (c)

                                       psima za otkrivanje eksploziva;

                                       (d)

                                       opremom za otkrivanje tragova eksploziva (ETD);

                                       (e)

                                       sigurnosnim skenerima koji ne koriste ionizirajuće zračenje.

                           1.3.1.2.

                           Za zaštitni pregled osoba koje nisu putnici primjenjuju se točke 4.1.1.3. – 4.1.1.6. i 4.1.1.10.

                           1.3.1.3.

                           Psi za otkrivanje eksploziva i ETD oprema mogu se upotrebljavati samo kao dopunsko sredstvo zaštitnog pregleda ili u nepredvidljivoj izmjeni s ručnim pregledom, opremom WTMD ili sigurnosnim skenerima.

                           1.3.1.4.

                           Osobni predmeti osoba koje nisu putnici pregledavaju se na jedan od sljedećih načina:

                                       (a)

                                       ručnim pregledom;

                                       (b)

                                       rendgenskom opremom;

                                       (c)

                                       sustavima za otkrivanje eksploziva (EDS);

                                       (d)

                                       psima za otkrivanje eksploziva;

                                       (e)

                                       opremom za otkrivanje tragova eksploziva (ETD).

                           1.3.1.5.

                           Za zaštitni pregled ETD osobnih predmeta osoba koje nisu putnici primjenjuju se točke 4.1.2.4. – 4.1.2.7.

                           1.3.1.6.

                           Psi za otkrivanje eksploziva i ETD oprema mogu se upotrebljavati samo kao dopunsko sredstvo zaštitnog pregleda ili u nepredvidljivoj izmjeni s ručnim pregledom, rendgenskom opremom ili EDS opremom.

                           1.3.1.7.

                           Predmete navedene u prilogu 4-C, osoba može nositi sa sobom samo ako je za to ovlaštena radi obavljanja zadataka koji su nužni za funkcioniranje opreme u zračnoj luci ili zrakoplova, ili za obavljanje dužnosti tijekom leta.

                           1.3.1.8.

                           Kada se osobe koje nisu putnici i njihovi osobni predmeti moraju zaštitno pregledavati stalno i nasumično, učestalost određuje nadležno tijelo na temelju ocjene rizika.

                           1.3.1.9.

                           Zaštitni pregled osoba koje nisu putnici i njihovih osobnih predmeta podliježe i dodatnim odredbama utvrđenima u posebnoj Odluci Komisije.”

               2.

               Točka 12.1.2. zamjenjuje se sljedećim:
               „12.1.2.   Standardi za MVD

                           12.1.2.1.

                           Postoje dva standarda za MVD. Detaljni zahtjevi u vezi s tim standardima utvrđeni su u posebnoj Odluci Komisije.

                           12.1.2.2.

                           Svi MVD-i koji se upotrebljavaju isključivo za zaštitni pregled osoba koje nisu putnici moraju biti u skladu sa standardom 1.

                           12.1.2.3.

                           Svi MVD-i koji se upotrebljavaju za zaštitni pregled putnika moraju biti u skladu sa standardom 2.”


title: Provedbena Uredba Vijeća (EU) br. 792/2011 od 5. kolovoza 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih prstenastih mehanizama za mape podrijetlom iz Tajlanda

text:
               11/Sv. 118

               HR

               Službeni list Europske unije

               35

         32011R0792

               L 204/11

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 792/2011
   od 5. kolovoza 2011.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih prstenastih mehanizama za mape podrijetlom iz Tajlanda
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   1.   PRIVREMENE MJERE

               (1)

               Komisija je Uredbom (EU) br. 118/2011 od 10. veljače 2011. (2) (Privremena uredba) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih prstenastih mehanizama za mape podrijetlom iz Tajlanda.

               (2)

               Postupak je pokrenut na temelju pritužbe koju je 6. travnja 2010. podnijelo društvo Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (podnositelj pritužbe) u ime proizvođača koji predstavljaju veći udio, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje određenih prstenastih mehanizama za mape u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i o materijalnoj šteti koja je posljedica toga, što se smatralo dostatnim opravdanjem za pokretanje postupka.

               (3)

               Podsjeća se da je, kako je određeno u uvodnoj izjavi 7. Privremene uredbe, ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio razdoblje od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).

         2.   DALJNJI POSTUPAK

               (4)

               Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere (privremena objava), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile, a posebno dvojici uvoznika i tajlandskom proizvođaču, omogućena je rasprava.

               (5)

               Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije. Osim provjera navedenih u uvodnoj izjavi 6. Privremene uredbe, daljnja provjera provedena je u poslovnim prostorijama društva Rima Benelux Holding BV, jedinog korisnika koji je surađivao u ispitnom postupku odgovorivši na upitnik za korisnike.

               (6)

               Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo predložiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih prstenastih mehanizama za mape podrijetlom iz Tajlanda i konačnu naplatu iznosa osiguranih privremenom pristojbom. Nakon te objave također im je dano razdoblje za ulaganje prigovora.

               (7)

               Usmeni i pisani komentari zainteresiranih stranaka razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.

         3.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

               (8)

               U izostanku bilo kakvih komentara s obzirom na dotični proizvod i istovjetni proizvod, potvrđuju se uvodne izjave 8. do 11. Privremene uredbe.

         4.   DAMPING

   4.1.   Uobičajena vrijednost

               (9)

               Podsjeća se da je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 14. Privremene uredbe, samo jedan tajlandski proizvođač izvoznik surađivao u ispitnom postupku i da je njegov izvoz u Uniju tijekom RIP-a činio cjelokupan tajlandski izvoz u Uniju. Proizvođač izvoznik i jedan nepovezani uvoznik koji surađuje tvrdili su da je nezavisni vanjski stručnjak koji je pomagao Komisiji tijekom posjeta proizvođača izvoznika na licu mjesta u svom izvješću napravio neke pogreške prilikom izračuna. Jedan od zadataka stručnjaka bio je ispitati proces nanošenja prevlake od kroma i količinu sirovina koje proizvođač izvoznik potroši u različitim fazama proizvodnje. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15. privremene Uredbe, ispitni postupak je pokazao da je proizvođač izvoznik dostavio nepotpune i netočne podatke u pogledu značajnih elemenata svojih troškova proizvodnje i ostalih sirovina. Komisija je ispitala navode proizvođača izvoznika i uvoznika u pogledu pogrešaka prilikom izračuna u izvješću stručnjaka te je zaključeno da nisu utemeljeni. Stoga se potvrđuju nalazi iz uvodne izjave 15. privremene Uredbe.

               (10)

               Proizvođač izvoznik i uvoznik, također, osporavali su privremene nalaze kako je određeno u uvodnim izjavama 19. i 20. Privremene uredbe. Posebno su tvrdili da je metodologija korištena za privremeno utvrđivanje uobičajene vrijednosti za vrste osim onih za koje je utvrđena specifična uobičajena vrijednost pretjerana jer se pogrešno temeljila na aritmetičkom prosjeku uobičajenih vrijednosti. Komisija je prihvatila tvrdnju, prilagodila metodologiju i revidirala izračun uobičajenih vrijednosti za te ostale vrste uzimajući u obzir ponudu proizvoda tajlandskog proizvođača koja točnije odražava njegov položaj.

               (11)

               Nadalje, proizvođač izvoznik je tvrdio da su stope korištene za prodajne, opće i administrativne troškove (POA) i profitne marže od 16 %, odnosno 8 % previsoke. Proizvođač izvoznik je tvrdi da stopa POA-e ne bi trebala prelaziti 12,59 %, odražavajući vlastite troškove POA bez troškova prijevoza u zemlji.

               (12)

               Podsjeća se da, kako je prikazano u uvodnim izjavama 15. do 17. Privremene uredbe, proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku i, stoga, nije dostavio podatke o svim svojim troškovima POA. U tim okolnostima i s obzirom na činjenicu da nisu dostavljeni dodatni podaci o svim troškovima POA trgovačkog društva, donesena je odluka o daljnjem oslanjanju na podatke raspoložive u pritužbi. Nadalje, u svjetlu raspoloživih podataka i u mjeri u kojoj se oni mogu provjeriti, stopa POA-e od 16 % smatrala se razumnom. Stoga je zahtjev odbačen.

               (13)

               Proizvođač izvoznik je tvrdio da je razina dobiti od 8 % korištena u privremenom izračunu bila previsoka te da je umjesto toga trebalo koristiti razinu dobiti od 5 %. Prema argumentima je, prvo, razina dobiti od 5 % korištena za ciljnu dobit u analizi štete i, drugo, razina dobiti od 5 % bila bi u skladu s prethodnim ispitnim postupcima o istom proizvodu. U pogledu prvog argumenta, Komisija je napomenula da utvrđivanje ciljne dobiti za industriju Unije i razine dobiti korištene za utvrđivanje uobičajene vrijednosti ne slijede istu logiku te, stoga, ne moraju biti jednaki. Što se tiče drugog argumenta, Komisija se složila da su postojali razlozi za korištenje iste razine dobiti kao u prethodnim ispitnim postupcima o istom proizvodu te je odlučila prihvatiti tu tvrdnju te, u skladu s tim, promijeniti razinu dobiti korištenu za izračun uobičajenih vrijednosti.

               (14)

               Nakon konačne objave su industrija Unije i proizvođač izvoznik dostavili komentare. Industrija Unije nije se složila s napravljenim ispravkom u pogledu profitne marže tvrdeći da razina dobiti od 5 % ne bi dostatno obuhvatila zahtjeve u pogledu profitabilnosti tri povezana trgovačka društva uključena u proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda, ali nije dostavila nikakve druge potkrijepljene argumente. Stoga je tvrdnja odbačena.

               (15)

               Proizvođač izvoznik je tvrdio da troškovi amortizacije, izgradnje i osiguranja korišteni u izračunu uobičajene vrijednosti jedne vrste nisu jednaki troškovima korištenim za druge vrste te se ista brojka treba primjenjivati za sve vrste. Komisija je provjerila tvrdnju i stvarno je utvrđena pogreška u izračunu. Međutim, suprotno od tvrdnje proizvođača izvoznika, utvrđeno je da je pogreška napravljena prilikom izračuna uobičajene vrijednosti ostalih vrsta. U skladu s tim, ispravljena je uobičajena vrijednost za ostale vrste.

               (16)

               Proizvođač izvoznik je, također, tvrdio da kod uobičajenih vrijednosti za vrste osim onih za koje je utvrđena specifična uobičajena vrijednost, u obzir nije uzeta stvarna ponuda proizvoda proizvođača izvoznika. U tom pogledu, proizvođač izvoznik je ponovio svoju tvrdnju da utvrđeni ponderirani prosjek uobičajenih vrijednosti treba koristiti za ostale vrste, što će odražavati stvarnu ponudu proizvoda proizvođača izvoznika. Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 10., Komisija se složila s revizijom izračuna uobičajenih vrijednosti za te ostale vrste kako bi se u obzir uzela stvarna ponuda proizvoda tajlandskog proizvođača te je, bez obzira na stvarni obujam prodaje za svaku vrstu, izračunata uobičajena vrijednost za mali, srednji i veliki prstenasti mehanizam za mape. Međutim, Komisija je odbacila argument da u izostanku argumentiranih razloga u obzir treba uzeti i ponderirani čimbenik temeljen na prodaji izvoznika u Uniji.

               (17)

               Osim toga, proizvođač izvoznik je tvrdio da je Komisijina metoda izračuna uobičajene vrijednosti na temelju dužine prstenastih mehanizama za mape bila neprecizna i nepotpuna te je predložio novu metodu izračuna prosjekâ koja bi u obzir uzela njihove različite dužine na ispravniji način. Kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 16., Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost za vrste, osim onih za koje je utvrđena specifična uobičajena vrijednost, i uobičajene vrijednosti koje odražavaju male, srednje i velike prstenaste mehanizme za mape. Utvrđeno je da je izračun izvoznika bio pogrešan i usmjeren na rezultat. Stoga je tvrdnja odbačena.

               (18)

               Osim gore navedenih promjena i u nedostatku bilo kakvih drugih komentara, konačno se potvrđuje sadržaj uvodnih izjava 15. do 20. Privremene Uredbe o utvrđivanju uobičajene vrijednosti.

         4.2.   Izvozna cijena i usporedba

               (19)

               Proizvođač izvoznik je tvrdio da valuta korištena za obračun troškova transporta u izračunu dampinga nije bila točna. Komisija je prihvatila tu tvrdnju.

               (20)

               U nedostatku bilo kakvih drugih komentara, konačno se potvrđuje sadržaj uvodnih izjava 21. do 24. Privremene uredbe o utvrđivanju izvoznih cijena i usporedbi izvoznih cijena s odgovarajućom uobičajenom vrijednosti.

         4.3.   Dampinška marža

               (21)

               Proizvođač izvoznik je tvrdio da prilikom izračuna dampinške marže u obzir nije uzeta specifična uobičajena vrijednost za dvije vrste. Ta tvrdnja je prihvaćena i ispravljena na odgovarajući način.

               (22)

               U svjetlu gore navedenih promjena u izračunu uobičajene vrijednosti i usporedbi te nakon ispravka pogreške u izračunu u pogledu gore navedene izvozne cijene, konačno utvrđen iznos dampinga, izražen kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:

                           Proizvođač izvoznik

                           Dampinška marža

                           Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Tajland

                           16,3 %

               (23)

               S obzirom na to da je proizvođač izvoznik koji surađuje činio cjelokupan tajlandski izvoz dotičnog proizvoda u Uniju, smatralo se da preostalu dampinšku maržu treba odrediti na razini dampinške marže utvrđene za ovog proizvođača izvoznika koji surađuje, tj. 16,3 %.

         5.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

               (24)

               U nedostatku bilo kakvih komentara s obzirom na definiciju industrije Unije, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama 28. do 32. Privremene Uredbe.

         6.   ŠTETA

   6.1.   Potrošnja Unije i uvoz iz Tajlanda

               (25)

               Tajlandski proizvođač i nekoliko uvoznika postavili su pitanje kretanja potrošne Unije utvrđenih u Privremenoj uredbi. Posebno su tvrdili da se potrošnja više smanjila nego što je to privremeno utvrđeno (za oko 30 %). Također su zatražili razjašnjenje metodologije koju je Komisija slijedila kod utvrđivanja potrošnje jer su prstenasti mehanizmi za mape uključeni u carinski tarifni broj koji uključuje i ostale proizvode.

               (26)

               Treba napomenuti da, iako su te zainteresirane stranke osporavale nalaze o potrošnji, nisu dostavljeni nikakvi dokazi ili brojke u potporu tome kako bi potkrijepile svoje argumente. Također nisu ukazali ni na kakvu pogrešku u metodologiji.

               (27)

               Što se tiče metodologije, treba podsjetiti da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 33. Privremene uredbe, potrošnja utvrđena na temelju provjerenih podataka o prodaji koje su dostavile stranke koje surađuju u svojem odgovoru na upitnik (dva proizvođača iz Unije i tajlandski izvoznik za razdoblje od 2008. do RIP-a) i na temelju podataka Eurostata za ostatak uvoza. S obzirom da prstenasti mehanizmi za mape iz ostalih izvora podliježu antidampinškim mjerama, uvoz (iz svih izvora) evidentira se prema podbrojevima u bazi podatka carinske tarife (TARIC) koji su u velikoj mjeri specifični za proizvod iz ispitnog postupka. Ti podbrojevi koriste se kako bi se osiguralo da se razmatra samo uvoz dotičnog proizvoda, unatoč manjoj izmjeni definicije proizvoda u ovom ispitnom postupku.

               (28)

               Nadalje, s obzirom na to da se podaci Eurostata izražavaju u kilogramima, dok se potrošnja izračunava u komadima, jedan je uvoznik zatražio pojašnjenje metodologije korištene za pretvaranje kilograma u komade. Stoga treba pojasniti da se koristi čimbenik konverzije od 50 grama/komad, koji je u skladu s prethodnim ispitnim postupcima te je utvrđeno da je razuman u usporedbi s podacima koje je dostavio tajlandski proizvođač izvoznik. Treba, također, dodati da, u slučaju da je Komisija koristila istu prosječnu masu po kilogramu proizašlu iz podataka koje je dostavio tajlandski proizvođač izvoznik, uvoz iz Tajlanda pokazao bi tijekom cijelog razdoblja ispitnog postupka u vezi sa štetom veći rast u pogledu apsolutnog obujma (za 25 %, u usporedbi s 19 % utvrđenih u Privremenoj uredbi) i tržišnih udjela (s 11,8 % na 15,5 % u usporedbi s 12,0 % do 15,0 % utvrđenih u Privremenoj uredbi).

               (29)

               Jedan uvoznik je, također, tvrdio da je tajlandski uvoz zapravo pao za 40 % tijekom razdoblja ispitnog postupka u vezi sa štetom, no to se temeljilo na vrijednosti uvoza, a ne na obujmu, za cijelu carinsku oznaku, koja uključuje i proizvode izvan ispitnog postupka. Ovu tvrdnju je trebalo odbaciti.

               (30)

               S obzirom na gore navedeno, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 33. do 40. Privremene uredbe o potrošnji Unije (koja se smanjila za više od 15 % između 2008. i RIP-a) i uvozu iz Tajlanda.

         6.2.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (31)

               Jedan uvoznik je naveo da je analiza štete bila pristrana jer se loše financijsko stanje industrije Unije treba vidjeti u vezi sa stanjem jednog od njezinih povezanih trgovačkih društava, koje navodno ostvaruje dobit od poslovanja s prstenastim mehanizmima za mape. U tom pogledu se napominje da se analiza štete treba usmjeriti samo na prodaju dotičnog proizvoda industrije Unije na tržištu Unije koji je proizveden u Uniji. Budući da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 69. Privremene uredbe, dotično povezano trgovačko društvo nije proizvođač iz Unije te uglavnom trguje proizvodima koji nisu podrijetlom iz Unije, ne treba ga se uzeti u razmatranje za potrebe analize štete.

               (32)

               Ne dovodeći u pitanje gore navedeno, ipak se naglašava da uvoznik nije dostavio nikakve podatke koji bi pokazali da bi gore navedeno trgovačko društvo bilo u dobrom financijskom položaju. Nasuprot tome, brojke dobivene tijekom ispitnog postupka pokazuju da je i ovo trgovačko društvo značajno smanjilo svoj obujam prodaje prstenastih mehanizama za mape tijekom razmatranog razdoblja.

               (33)

               Uzimajući u obzir gore navedeno i u nedostatku ostalih komentara u vezi s analizom štete, potvrđuju se uvodne izjave 41. do 57. Privremene Uredbe te se zaključuju da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         7.   UZROČNOST

   7.1.   Učinci dampinškog uvoza

               (34)

               Iako su neke zainteresirane stranke osporavale privremene nalaze u pogledu učinka ostalih čimbenika (vidjeti niže), ni jedna od njih nije osporavala privremeni zaključak da je dampinški uvoz iz Tajlanda prouzročio štetu industriji Unije. Stoga se potvrđuju uvodne izjave 58. do 64. Privremene uredbe.

         7.2.   Učinci ostalih čimbenika

               (35)

               Neke zainteresirane stranke osporavale su privremene nalaze o učinku ostalih čimbenika te su umjesto toga navele da bi smanjenje potražnje, tržišno natjecanje između proizvođača iz Unije, uvoz iz Indije i samonanesena šteta bili glavni uzrok štete.

               (36)

               S obzirom na smanjenje potražnje, upućuje se na gornje uvodne izjave 25. do 30. koje potvrđuju kretanje potrošnje utvrđeno u Privremenoj uredbi. Navode da su učinci smanjenja potražnje podcijenjeni treba, stoga, odbaciti. Ipak, treba podsjetiti da je u uvodnoj izjavi 67. Privremene uredbe zaključeno da je smanjenje potrošnje doista moglo doprinijeti materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije, iako je taj učinak značajno pojačan učinkom prouzročenim dampinškim uvozom. Međutim, učinak smanjenja potrošnje nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i utvrđene štete.

               (37)

               Tajlandski izvoznik je, također, tvrdio da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije uzrokovana i tržišnim natjecanjem između proizvođača iz Unije. To je uglavnom zbog toga što se gubitak tržišnog udjela industrije Unije dogodio usporedno s povećanjem tržišnog udjela drugog proizvođača iz Unije.

               (38)

               U tom pogledu, čak i ako izračuni koje je dostavio tajlandski izvoznik nisu u potpunosti točni, točno je da se ukupni tržišni udio drugog proizvođača, također, povećao tijekom razdoblja ispitnog postupka u vezi sa štetom. Međutim, treba podsjetiti da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 30. Privremene uredbe, taj proizvođač uvozi značajnu količinu prstenastih mehanizama za mape iz Tajlanda. Zanimljivo, u godini kad je taj proizvođač uspio povećati svoju prodaju proizvoda proizvedenih u Uniji i tržišni udio, također je značajno povećao svoju prodaju prstenastih mehanizama za mape iz Tajlanda. Zapravo, čak je postao značajan uvoznik tajlandskih prstenastih mehanizama za mape kupnjom velikog dijela tajlandskog izvoza te godine. Stoga, čak i ako je doista drugi proizvođač iz Unije uspio preuzeti dio tržišnih udjela od industrije Unije, teško je ne zaključiti da je to trgovačko društvo uspjelo u tome jer je imalo koristi i od dampinškog uvoza prstenastih mehanizama za mape iz Tajlanda. Podsjeća se da je taj proizvođač bio isključen iz definicije industrije Unije zbog velikog uvoza u usporedbi s vlastitom proizvodnjom.

               (39)

               Nadalje, zainteresirane stranke su ponovile tvrdnju koja je već preispitana u uvodnoj izjavi 69. Privremene uredbe da je indijski uvoz, također, prouzročio štetu industriji Unije. To se temeljilo na činjenici da Indija drži oko 50 % udjela na tržištu Unije, tj. tri puta više od Tajlanda te da su se odgovarajuće prosječne cijene smanjile za 3 % između 2009. i RIP-a, što je snizilo cijene Unije za 24 %. Također je naglašeno da je značajan udio indijskog uvoza kupilo trgovačko društvo povezano s industrijom Unije.

               (40)

               Međutim, nikakvi novi argumenti nisu dani u tom pogledu i te su tvrdnje već razrađene u Privremenoj uredbi. Čak i ako je apsolutna razina indijskog uvoza doista ukupno bila viša od uvoza iz Tajlanda, u Privremenoj je uredbi pokazano da se taj uvoz razvijao na drukčiji način: dok se tajlandski uvoz ukupno povećao tijekom razdoblja ispitnog postupka u vezi sa štetom, i u apsolutnom i u relativnom smislu, indijski se uvoz smanjio (za gotovo 10 %), a blago je pao i tržišni udio. Osim toga, prosječna razina indijskih cijena bila je, također, viša od tajlandske uvozne cijene. Nadalje, čak i ako trgovačko društvo povezano s industrijom Unije uvozi prstenaste mehanizme za mape iz Indije, ispitni postupak je pokazao da se razina tog uvoza značajno smanjila tijekom godina kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 32.

               (41)

               Konačno, nekoliko zainteresiranih stranaka također je tvrdilo da je podnositelj pritužbe izgubio svoje kupce jer je počeo poslovati na prodajnom tržištu preko svog matičnog trgovačkog društva, Ring International Holding (RIH), i da prodaju prstenastih mehanizama za mape povezanim trgovačkim društvima treba pažljivo razmotriti jer nije ostvarena na ravnopravnoj osnovi. Međutim, te tvrdnje su odbačene jer nisu argumentirane, a ispitni postupak je pokazao da je prodaja povezanim trgovačkim društvima bila zanemariva u usporedbi s ukupnom prodajom.

         7.3.   Zaključak o uzročnosti

               (42)

               Na temelju gore navedenog, potvrđuju se privremeni zaključci utvrđeni u uvodnim izjavama 65. do 76. Privremene uredbe. Čak i ako su ostali čimbenici osim uvoza djelomično utjecali na stanje industrije Unije, zaključeno je da je dampinški uvoz iz Tajlanda prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe, na temelju analize koje je valjano razlučila i razdijelila učinke svih poznatih čimbenika od štetnih učinaka dampinškog uvoza.

         8.   INTERES UNIJE

               (43)

               Dva od pet uvoznika koji su surađivali tijekom ispitnog postupka reagirala su na objavu privremenih nalaza i dostavila komentare u pisanom obliku. Jedan od tih uvoznika zatražio je raspravu, kao i jedan drugi uvoznik. Komisija je, također, odlučila obaviti posjet u poslovnim prostorijama jedinog korisnika koji je sudjelovao u ispitnom postupku.

               (44)

               Nikakvi komentari nisu dostavljeni u pogledu uvodnih izjava 79. do 90. Privremene uredbe koje se odnose na opis tržišta i odjeljak vezan uz interes industrije Unije.

         8.1.   Uvoznici i trgovci

               (45)

               Najprije se podsjeća da je u Privremenoj uredbi zaključeno da je uvođenje mjera moglo imati samo značajan negativan učinak na položaj uvoznika koji, također, proizvodi prstenaste mehanizme za mape u Uniji. Taj uvoznik nije reagirao na uvođenje privremenih mjera.

               (46)

               Jedan drugi uvoznik, koji je također zatražio raspravu kojom bi predsjedao službenik za saslušanje, uglavnom je postavio pitanje izračuna dampinške marže, analize štete i izračuna potrošnje Unije. Međutim, nije dostavio nikakve nove komentare u pogledu analize interesa Unije.

               (47)

               Treći uvoznik, koji predstavlja 20 % ukupnog tajlandskog uvoza, zatražio je raspravu tijekom koje je objašnjeno da, suprotno podacima koji su prethodno dostavljeni tijekom ispitnog postupka, nije prekinuo sve svoje djelatnosti povezane s prstenastim mehanizmima za mape, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 92. Privremene uredbe, nego ih je prenio na drugi ured. Tijekom rasprave je taj uvoznik objasnio da je poslovanje vezano uz prstenaste mehanizme za mape samo dopuna njegovoj temeljnoj djelatnosti koja obuhvaća ostale proizvode te da nije isključio uvoz prstenastih mehanizama za mape iz Tajlanda iako su mjere uvedene. Međutim, zbog općih troškova njegove velike distribucijske mreže, to će ovisiti o razini antidampinških pristojbi i mogućnosti povećanja cijena prema kupcima. S druge strane, ovaj uvoznik ne bi pretrpio značajne negativne posljedice zbog prekida poslovanja s prstenastim mehanizmima za mape s obzirom na manji značaj ove djelatnosti u usporedbi s njegovim ukupnim poslovanjem.

         8.2.   Korisnici

               (48)

               Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 5., odgovor na upitnik jedinog korisnika koji surađuje provjeren je tijekom posjeta u njegovim poslovnim prostorijama nakon uvođenja privremenih mjera. Taj korisnik nabavlja robu iz različitih izvora, uključujući Uniju, Indiju i Tajland. Također je prije uvozio iz Kine, no promijenio je taj izvor opskrbe nakon uvođenja antidampinških pristojbi.

               (49)

               Tajlandski uvoz predstavlja oko 10 % njegove ukupne nabave prstenastih mehanizama za mape te je trgovačko društvo odlučilo ne uvoziti tajlandske proizvode od uvođenja privremenih mjera. Čak i ako se do sada činilo da mjere nisu značajno utjecale na njegovo gospodarsko stanje, to je trgovačko društvo ipak osudilo ograničavanje njegovih izvora opskrbe, a posebno činjenicu da se sada ne može uvijek osloniti na kratkoročnu isporuku prstenastih mehanizama za mape.

               (50)

               Zainteresirane stranke ponovile su svoj tvrdnju, koja je već razrađena u Privremenoj uredbi, da bi uvođenje mjera dovelo do ograničenja izvora opskrbe na tržištu Unije. Stoga treba ponoviti da je ispitni postupak doista pokazao da na tržištu Unije postoji ograničeni broj dionika: postoji jedan proizvođač iz Indije, jedan iz Tajlanda, dva iz Unije i nekoliko iz Kine. Svrha antidampinških mjera je vratiti pošteno tržišno natjecanje na tržište Unije, a ne spriječiti uvoz. To doista može dovesti do smanjenja razine uvoza, dok mjere uklanjaju učinak narušavanja trgovine tog uvoza. Međutim, to samo po sebi nije dostatan razlog kojim bi se uvođenje mjera protiv dampinškog uvoza dovelo u pitanje. Čak se može i tvrditi da pošteno tržišno natjecanje treba zajamčiti na tržištu Unije kako bi se osiguralo stalno postojanje svih izvora opskrbe u dugoročnom razdoblju.

               (51)

               Očekuje se da bi s razinom konačne pristojbe, koja je niža od privremene, tajlandski uvoz još uvijek mogao ući na tržište Unije, dok je ispitni postupak pokazao da postoje i ostali izvori opskrbe, iako u ograničenom broju.

         8.3.   Zaključak o interesu Unije

               (52)

               U svjetlu gore navedenog i u nedostatku bilo kakvih ostalih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 77. do 110. Privremene uredbe te se zaključuje da, ukupno gledano, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja konačnih mjera na uvoz prstenastih mehanizama za mape podrijetlom iz Tajlanda.

         9.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

   9.1.   Razina uklanjanja štete

               (53)

               U nedostatku bilo kakvih komentara o razini uklanjanja štete, potvrđuju se uvodne izjave 111. do 114. Privremene uredbe.

         9.2.   Konačne mjere

               (54)

               U pogledu iznosa pristojbe potrebne za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, dostavljeni su komentari da bi antidampinšku pristojbu trebalo smanjiti na 6 % s obzirom da navodno indijski uvoz nije dampinški i da je 6 % veći od tajlandskog uvoza. U tom pogledu se napominje da svrha antidampinških pristojbi nije uskladiti cijene cijenama ostalih izvora, nego ukloniti negativni učinak štetnog dampinga.

               (55)

               S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, treba uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na razini najniže utvrđene dampinške marže i marže štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. U ovom slučaju, stopu pristojbe treba na odgovarajući način odrediti na razini utvrđenog dampinga. Izračunata je na razini od 16,3 %, pri čemu je značajno smanjena od privremene faze.

               (56)

               Na temelju gore navedenog, stopa konačne antidampinške pristojbe za izvoznika koji surađuje iznosi 16,3 %.

         10.   KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE

               (57)

               U pogledu visine utvrđene dampinške marže i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom u visini konačne pristojbe uvedene ovom Uredbom. Budući da je konačna pristojba niža od privremene pristojbe, osigurane iznose više od stope konačne pristojbe treba osloboditi,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na određene prstenaste mehanizme za mape, trenutačno obuhvaćene oznakom KN ex 8305 10 00 (oznake TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 i 8305100036) podrijetlom iz Tajlanda. Za potrebe ove Uredbe, prstenasti mehanizmi za mape sastoje se od najmanje dvije pravokutne čelične pločice ili žica na kojima su učvršćena najmanje četiri poluprstena izrađena od čelične žice te koje zajedno drži čelična krovna pločica. Otvaraju se razdvajanjem poluprstena ili pomoću malog okidačkog mehanizma od čelika učvršćenog na prstenasti mehanizam za mape.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 16,3 %.
   3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 118/2011 konačno se naplaćuju po stopi konačne pristojbe uvedene prema članku 1. ove Uredbe. Oslobađaju se iznosi osigurani iznad iznosa konačne antidampinške pristojbe.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 5. kolovoza 2011.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 37, 11.2.2011., str. 2.