title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 366/2012 od 27. travnja 2012. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 u pogledu razina aktiviranja dodatnih carina za krastavce i trešnje, osim višanja

text:
               03/Sv. 57

               HR

               Službeni list Europske unije

               289

         32012R0366

               L 116/10

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 366/2012
   od 27. travnja 2012.
   o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 u pogledu razina aktiviranja dodatnih carina za krastavce i trešnje, osim višanja
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1), a posebno njezin članak 143. točku (b) u vezi s njezinim člankom 4.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2) predviđen je nadzor uvoza proizvoda navedenih u Prilogu XVIII. toj Uredbi. Taj se nadzor mora provoditi u skladu s pravilima utvrđenim u članku 308.d Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (3).

               (2)

               Za potrebe članka 5. stavka 4. Sporazuma o poljoprivredi (4) sklopljenog u okviru Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini te u svjetlu najnovijih podataka dostupnih za 2009., 2010. i 2011., treba prilagoditi razine aktiviranja dodatnih carina, i to od 1. svibnja 2012. za krastavce te od 21. svibnja 2012. za trešnje, osim višanja.

               (3)

               Provedbenu uredbu (EU) br. 543/2011 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (4)

               Budući da je potrebno osigurati da se ova mjera počne primjenjivati što je moguće prije nakon što ažurirani podaci postanu dostupni, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave.

               (5)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Upravljačkog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog XVIII. Provedbenoj uredbi (EU) br. 543/2011 zamjenjuje se tekstom koji je naveden u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 27. travnja 2012.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      (3)  SL L 253, 11.10.1993., str. 1.

      (4)  SL L 336, 23.12.1994., str. 22.
   PRILOG

         „PRILOG XVIII.
         DODATNE UVOZNE CARINE: GLAVA IV. POGLAVLJE I. ODJELJAK 2.
         Ne dovodeći u pitanje pravila o tumačenju kombinirane nomenklature, opis proizvoda se smatra samo indikativnim. Područje primjene dodatnih carina za potrebe ovog Priloga određuje se područjem primjene oznaka KN kako su vrijedile u trenutku donošenja ove Uredbe.

                     Serijski br.

                     Oznaka KN

                     Opis

                     Razdoblje primjene

                     Razina aktiviranja
                     (u tonama)

                     78.0015

                     0702 00 00

                     Rajčice

                     Od 1. listopada do 31. svibnja

                     481 762

                     78.0020

                     Od 1. lipnja do 30. rujna

                     44 251

                     78.0065

                     0707 00 05

                     Krastavci

                     Od 1. svibnja do 31. listopada

                     13 402

                     78.0075

                     Od 1. studenoga do 30. travnja

                     18 306

                     78.0085

                     0709 91 00

                     Artičoke

                     Od 1. studenoga do 30. lipnja

                     11 620

                     78.0100

                     0709 93 10

                     Tikvice

                     Od 1. siječnja do 31. prosinca

                     54 760

                     78.0110

                     0805 10 20

                     Naranče

                     Od 1. prosinca do 31. svibnja

                     292 760

                     78.0120

                     0805 20 10

                     Klementine

                     Od 1. studenoga do kraja veljače

                     85 392

                     78.0130

                     0805 20 30
                     0805 20 50
                     0805 20 70
                     0805 20 90

                     Mandarine (uključujući tangerske i satsuma mandarine); wilking mandarine i slični hibridi agruma

                     Od 1. studenoga do kraja veljače

                     99 128

                     78.0155

                     0805 50 10

                     Limuni

                     Od 1. lipnja do 31. prosinca

                     340 920

                     78.0160

                     Od 1. siječnja do 31. svibnja

                     90 108

                     78.0170

                     0806 10 10

                     Stolno grožđe

                     Od 21. srpnja do 20. studenoga

                     80 588

                     78.0175

                     0808 10 80

                     Jabuke

                     Od 1. siječnja do 31. kolovoza

                     701 247

                     78.0180

                     Od 1. rujna do 31. prosinca

                     64 981

                     78.0220

                     0808 30 90

                     Kruške

                     Od 1. siječnja do 30. travnja

                     230 148

                     78.0235

                     Od 1. srpnja do 31. prosinca

                     35 573

                     78.0250

                     0809 10 00

                     Marelice

                     Od 1. lipnja do 31. srpnja

                     5 794

                     78.0265

                     0809 29 00

                     Trešnje, osim višanja

                     Od 21. svibnja do 10. kolovoza

                     59 061

                     78.0270

                     0809 30

                     Breskve, uključujući nektarine

                     Od 11. lipnja do 30. rujna

                     5 613

                     78.0280

                     0809 40 05

                     Šljive

                     Od 11. lipnja do 30. rujna

                     10 293”


title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1064/2010 od 17. studenoga 2010. o prekidu parcijalne privremene revizije antidampinških i kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz polietilen tereftalatske (PET) folije podrijetlom iz Indije

text:
               11/Sv. 79

               HR

               Službeni list Europske unije

               125

         32010R1064

               L 304/2

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1064/2010
   od 17. studenoga 2010.
   o prekidu parcijalne privremene revizije antidampinških i kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz polietilen tereftalatske (PET) folije podrijetlom iz Indije
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna antidampinška uredba), a posebno njezin članak 11. stavak 3. i stavak 5.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (2) (Osnovna antisubvencijska uredba), a posebno njezin članak 19. i članak 22. stavak 1. prva rečenica,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   1.   MJERE NA SNAZI

   1.1.   Prethodni ispitni postupci i postojeće kompenzacijske mjere

               (1)

               U prosincu 1999. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2597/1999 (3) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz folija od polietilen tereftalata (PET) (dotični proizvod) podrijetlom iz Indije. Ispitni postupak koji je doveo do donošenja te Uredbe dalje u tekstu navodi se kao „početni antisubvencijski ispitni postupak”. Mjere su, u obliku kompenzacijske pristojbe ad valorem u rasponu između 3,8 % i 19,1 %, uvedene na uvoz od poimence navedenih izvoznika, s preostalom stopom pristojbe od 19,1 % uvedenom na uvoz od svih ostalih trgovačkih društava. Razdoblje početnog antisubvencijskog ispitnog postupka trajalo je od 1. listopada 1997. do 30. rujna 1998.

               (2)

               U ožujku 2006. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 367/2006 (4), nakon revizije nakon isteka mjere, prema članku 18. Osnovne antisubvencijske uredbe, zadržalo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu Uredbom (EZ) br. 2597/1999 na uvoz folije od PET-a podrijetlom iz Indije. Razdoblje revizije ispitnog postupka trajalo je od 1. listopada 2003. do 30. rujna 2004.

               (3)

               U kolovozu 2006. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1288/2006 (5), nakon parcijalne privremene revizije koja se odnosila na subvencioniranje indijskog proizvođača folije od PET-a, trgovačkog društva Garware Polyester Limited (Garware), izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za društvo Garware Uredbom (EZ) br. 367/2006.

               (4)

               U rujnu 2007. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1124/2007 (6), nakon parcijalne privremene revizije koja se odnosila na drugog indijskog proizvođača folije od PET-a, trgovačko društvo Jindal Poly Films Limited, ranije poznato pod imenom Jindal Polyester Ltd (Jindal), izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za društvo Jindal Uredbom (EZ) br. 367/2006.

               (5)

               U siječnju 2009. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 15/2009 (7), nakon parcijalne privremene revizije koju je Komisija pokrenula na vlastitu inicijativu i koja se odnosila na subvencioniranje pet indijskih proizvođača folije od PET-a, izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za navedena trgovačka društva Uredbom (EZ) br. 367/2006.

               (6)

               U lipnju 2010. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 579/2010 (8), nakon parcijalne privremene revizije koja se odnosila na subvencioniranje društva Jindal, izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za društvo Jindal Uredbom (EZ) br. 367/2006.

         1.2.   Prethodni ispitni postupci i postojeće antidampinške mjere

               (7)

               Vijeće je u kolovozu 2001. Uredbom (EZ) br. 1676/2001 (9) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz folije od polietilen tereftalata (PET) podrijetlom, između ostalog, iz Indije. Ispitni postupak koji je doveo do donošenja te Uredbe dalje u tekstu navodi se kao „početni antidampinški ispitni postupak”. Te su se mjere sastojale od antidampinške pristojbe ad valorem u rasponu od 0 % do 62,6 % na uvoz od poimence imenovanih proizvođača izvoznika, te preostale stope pristojbe od 53,3 % na uvoz iz svih ostalih trgovačkih društava.

               (8)

               Vijeće je u ožujku 2006. Uredbom (EZ) br. 366/2006 (10) izmijenilo mjere uvedene Uredbom (EZ) br. 1676/2001. Uvedena antidampinška pristojba iznosila je između 0 % i 18 %, uzimajući u obzir nalaze revizije nakon isteka mjere konačnih kompenzacijskih pristojba provedene prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 367/2006.

               (9)

               U kolovozu 2006. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1288/2006, nakon privremene revizije koja se odnosila na subvencioniranje indijskog proizvođača folije od PET-a, društva Garware, izmijenilo konačnu antidampinšku pristojbu uvedenu za društvo Garware Uredbom (EZ) br. 1676/2001.

               (10)

               U rujnu 2006. Vijeće je nakon zahtjeva jednog novog proizvođača izvoznika, Uredbom (EZ) br. 1424/2006 (11) izmijenilo Uredbu (EZ) br. 1676/2001 u pogledu društva SRF Limited. Izmijenjenom Uredbom utvrđena je dampinška marža u iznosu od 15,5 % i stopa antidampinške pristojbe od 3,5 % za dotično trgovačko društvo uzimajući u obzir maržu izvozne subvencije tog trgovačkog društva kako je utvrđena u antisubvencijskom ispitnom postupku koji je doveo do donošenja Uredbe (EZ) br. 367/2006. Budući da za to trgovačko društvo nije bila utvrđena pojedinačna stopa kompenzacijske pristojbe, primijenjena je stopa utvrđena za sva ostala trgovačka društva.

               (11)

               Vijeće je u studenom 2007. Uredbom (EZ) br. 1292/2007 (12) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz folije od PET-a podrijetlom iz Indije nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Istom je Uredbom prekinuta parcijalna privremena revizija prema članku 11. stavku 3. Osnovne antidampinške uredbe ograničena na jednog indijskog proizvođača izvoznika.

               (12)

               U siječnju 2009. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 15/2009, nakon parcijalne privremene revizije koju je Komisija pokrenula na vlastitu inicijativu i koja se odnosila na subvencioniranje pet indijskih proizvođača folije od PET-a, izmijenilo konačnu antidampinšku pristojbu uvedenu za navedena trgovačka društva Uredbom (EZ) br. 1292/2007.

         2.   POSTUPAK

   2.1.   Pravni razlozi za reviziju

               (13)

               Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju prema članku 11. stavku 3. Osnovne antidampinške uredbe i članku 19. Osnovne antisubvencijske uredbe uložilo je društvo Polyplex Corporation Limited, proizvođač izvoznik iz Indije (podnositelj zahtjeva). Zahtjev je bio ograničen na ispitivanje opsega proizvoda u vezi pojašnjenja jesu li određeni proizvodi obuhvaćeni opsegom antidampinških i kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz folije od PET-a.

               (14)

               Podnositelj zahtjeva zatražio je isključivanje „silikonizirane odvojive zaštitne plastike od poliestera” (SPRL) u mjeri u kojoj je ista obuhvaćena definicijom dotičnog proizvoda, iz opsega trenutačnih antidampinških i kompenzacijskih mjera na uvoz folije od PET-a podrijetlom iz Indije. Podnositelj zahtjeva predočio je dokaze prima facie da se osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva SPRL-a značajno razlikuju od istih dotičnog proizvoda.

         2.2.   Pokretanje postupka

               (15)

               Nakon što je utvrdila nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi koji bi opravdali pokretanje parcijalne privremene revizije, Komisija je objavom obavijesti 9. rujna 2009. u Službenom listu Europske unije
                   (13) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje parcijalne privremene revizije u skladu s odredbama članka 11. stavka 3. Osnovne antidampinške uredbe i članka 19. Osnovne antisubvencijske uredbe ograničene na ispitivanje opsega proizvoda. Točnije, revizija je trebala utvrditi je li SPRL dio dotičnog proizvoda kako je određeno u početnom ispitnom postupku ili ne.

         2.3.   Revizija ispitnog postupka

               (16)

               Komisija je službeno obavijestila tijela Republike Indije (dotična zemlja) i sve ostale stranke za koje se znalo da se to na njih odnosi, odnosno poznate proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, korisnike i uvoznike u Uniji i proizvođače u Uniji o pokretanju ispitnog postupka parcijalne privremene revizije. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

               (17)

               Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.

               (18)

               Komisija je poslala upitnike svim strankama za koje se znalo da se to na njih odnosi, te svim ostalim strankama koje su se javile u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

               (19)

               Odgovore na upitnik dostavili su podnositelj zahtjeva, dva druga indijska proizvođača izvoznika, četiri proizvođača iz Unije i dva uvoznika iz Unije.

               (20)

               Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za potrebe ocjene postoji li potreba za izmjenom opsega postojećih antidampinških i kompenzacijskih mjera i izvršila je posjete radi provjere u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:

                           —

                           Garware Polyester Limited, Mumbai, Indija,

                           —

                           Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Njemačka,

                           —

                           Polyplex Corporation Limited, Noida, Indija.

               (21)

               Ispitni postupak obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2008. do 31. ožujka 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”).

         3.   DOTIČNI PROIZVOD

               (22)

               Dotični je proizvod istovjetan onome definiranom uredbama (EZ) br. 367/2006 i (EZ) br. 1292/2007, odnosno folija od polietilen tereftalata (PET)podrijetlom iz Indije trenutačno razvrstana prema oznakama KN ex 3920 62 19 i ex 3920 62 90.

         4.   NALAZI REVIZIJE ISPITNOG POSTUPKA

   4.1.   Pozadina

               (23)

               Folija od PET-a nesamoljepiva je polietilen tereftalatska folija. Folija od PET-a uvijek se proizvodi od polimera PET i sastoji se od osnovne folije koja može biti podvrgnuta daljnjoj obradi tijekom ili nakon postupka proizvodnje. Takvo tretiranje osnovne folije obično uključuje koronsku obradu, metalizaciju ili kemijsko premazivanje.

               (24)

               Folija od PET-a ima specifična fizička, kemijska i tehnička svojstva koja ju razlikuju od ostalih folija. Neka su svojstva folije od PET-a, primjerice, visoka čvrstoća na vlak, vrlo dobra električna svojstva, nisko upijanje vlage i otpornost na vlagu, nisko skupljanje i dobra pregradna svojstva. Stoga, dok navedena posebna svojstva određuju različite vrste folije od PET-a, navedene vrste zadržavaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva osnovne folije od PET-a. Folija od PET-a ima pet širokih krajnjih primjena u pet tržišnih segmenata, odnosno u magnetnim medijima, ambalaži te u elektrotehničkim, slikovnim i industrijskim primjenama.

         4.2.   Metodologija

               (25)

               Kako bi se ocijenilo treba li SPRL i ostale vrste folije od PET-a smatrati jedinstvenim proizvodom ili dvama različitim proizvodima, ispitivalo se dijele li SPRL i ostale vrste folije od PET-a ista osnovna fizička i kemijska svojstva. Štoviše, ispitivalo se proizvodni postupak, razlike u krajnjoj primjeni i zamjenjivost, kao i razlike u troškovima i cijenama.

         4.3.   Glavni argumenti stranaka

               (26)

               Podnositelj zahtjeva tvrdio je da se osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva SPRL-a značajno razlikuju od istih dotičnog proizvoda. Točnije, relativno niska ljepljivost SPRL-a i njezina niska površinska napetost čine foliju skliskom te zato njezina površina postaje neaktivna na tintu, premaze, ljepila i metalizaciju. Prema podnositelju zahtjeva, zbog migracije neobrađenog silikona u SPRL-u, čak i druga strana SPRL-a s jednostranim premazom vidljivo se razlikuje u fizičkim i tehničkim svojstvima u usporedni s ostalim vrstama folije od PET-a. Navedena svojstva navodno sprečavaju korištenje SPRL-a u osnovnim industrijskim segmentima utvrđenima u početnom ispitnom postupku, odnosno za ambalažu, magnetne medije, elektrotehničke, slikovne i industrijske primjene. S druge strane, funkcionalno aktivna površina ostalih vrsta PET-a onemogućuje njihovo korištenje kao odvojive zaštitne plastike zato što se nepovratno lijepe na ljepljive površine. Zato je podnositelj zahtjeva tvrdio da SPRL nije zamjenjiv u svojim primjenama bilo kojom drugom vrstom folije od PET-a.

               (27)

               Industrija Unije tvrdila je da se argumenti podnositelja zahtjeva oslanjaju na dva uzastopna primjera umjetno ograničenih usporedba. Kao prvo, podnositelj zahtjeva usporedio je SPRL s ograničenim brojem folija od PET-a, odnosno osnovnom folijom od PET-a‚ a ne s ostalim vrstama folija od PET-a s premazom koje su bolje usporedive sa SPRL-om. Kao drugo, navedena navodno ograničena usporedba izvršena je samo u pogledu vrlo selektivnog i ograničenog broja fizičkih i kemijskih svojstava. Industrija Unije tvrdila je da je prilikom usporedbe SPRL-a i velikog broja ostalih vrsta folije od PET-a te reprezentativnog broja kemijskih i fizičkih svojstava, jasno da je SPRL istovjetni proizvod kao i ostale vrste folije od PET-a te treba ostati obuhvaćen opsegom antidampinških i kompenzacijskih mjera. Prema industriji Unije, SPRL jest folija od PET-a naknadno premazana silikonskim slojem. Isti se koncepcijski ne razlikuje od ostalih vrsta folije s premazom, poput metalizirane folije ili folije s antistatičkim premazom ili folije s barijernim premazom, te je jasno da je kao takav dotični proizvod. Kako bi potkrijepila svoje tvrdnje, industrija Unije predočila je usporedbu brojnih različitih i kemijskih svojstava brojnih različitih vrsta folije od PET-a.

         4.4.   Nalazi

   4.4.1.   Fizička i kemijska obilježja

               (28)

               Ispitni je postupak pokazao da su dva obilježja navedena u uvodnoj izjavi 27., odnosno relativno niska ljepljivost SPRL-a i niska površinska napetost, dodatna svojstva u usporedbi s osnovnim fizičkim, tehničkim i kemijskim obilježjima folije od PET-a kako je definirano u početnom antidampinškom postupku (14) i navedeno u uvodnoj izjavi 24. U vezi s tim treba napomenuti da SPRL i sve ostale vrste folije od PET-a imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska obilježja.

               (29)

               Što se tiče dva obilježja koja su specifična za SPRL, odnosno niske ljepljivosti i niske površinske napetosti, utvrđeno je da iste nisu obilježja folije do PET-a kao takve, nego obilježja njezine silikonizirane površine ili silikona. Premazivanje silikonom, kao i premazivanje bilo kojom drugom tvari, mijenja neka svojstva površine folije, ali ne mijenja osnovna fizička, tehnička i kemijska obilježja osnovne folije od PET-a, koja ispod premaza ostaje ista.

               (30)

               Točno je da premazivanje folije od PET-a silikonom uzrokuje nisku ljepljivost površine te, također, nisku površinsku napetost, što je sličan argument koji vrijedi za ostale vrste premaza, odnosno kada je prekrivena drugim vrstama premaza površina folije do PET-a poprima druga posebna obilježja. U nekim slučajevima se zbog premazivanje mogu pojaviti obilježja zbog kojih je folija od PET-a primjerena isključivo za vrlo specifične primjene. Silikonski premaz ni u kojem slučaju nije jedinstven u tom pogledu. Ostali posebni proizvodi s ostalim vrstama premaza uključuju, primjerice, folije koje se nogu variti, folije s premazom protiv magle, folije za višekratno lijepljenje i folije s premazom od kopoliestera. Međutim, sve navedene vrste dijele ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva te su dio dotičnog proizvoda kako je definirano u početnom ispitnom postupku.

               (31)

               Na toj se osnovi smatra da ne postoje značajne razlike u smislu osnovnih fizičkih, tehničkih i kemijskih obilježja između SPRL-a i ostalih vrsta folije od PET-a koje bi opravdale isključivanje SPRL-a iz opsega proizvoda.

         4.4.2.   Usporedba ostalih kriterija

               (32)

               Radi cjelovitosti, također se ispitivalo ostale tvrdnje koje je podnositelj zahtjeva naveo u svojem zahtjevu za reviziju koje navodno pokazuju da su SPRL i folija od PET-a različiti proizvodi.

         4.4.2.1.   Proizvodni proces

               (33)

               Podnositelj zahtjeva tvrdio je da SPRL zahtjeva zasebne proizvodnu opremu u usporedbi s ostalim vrstama folije od PET-a.

               (34)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 23., folija od PET-a uvijek se proizvodi od polimera PET i sastoji se od osnovne folije koja može biti podvrgnuta daljnjoj obradi tijekom ili nakon proizvodnog postupka. Navedena obrada osnovne folije obično uključuje koronsku obradu, metalizaciju ili kemijsko premazivanje.

               (35)

               SPRL je folija od PET-a premazana slojem silikona. Ispitni je postupak pokazao da postoje dvije različite tehnologije proizvodnje SPRL-a. Proizvođač iz Unije obuhvaćen ispitnim postupkom koristi tehnologiju premazivanja „in-line” prilikom proizvodnje. U tom se postupku osnovna folija od PET-a premazuje tijekom postupka proizvodnje prije rastezanja. Modul za premazivanje samo je dodatni, odvojiv dio proizvodne linije. Za razliku od toga, indijski proizvođači obuhvaćeni ispitnim postupkom koriste tehnologiju premazivanja „off-line”. U tom se postupku folija od PET-a prvo proizvede, a zatim se premazuje na zasebnoj proizvodnoj liniji.

               (36)

               Utvrđeno je da je izbor između tehnologije premazivanja „in-line” ili „off-line” isključivo ekonomski, pri čemu je trošak ulaganja u odvojive module za premazivanje „in-line” približno 10 puta veći od ulaganja u liniju za premaz „off-line”. Prednost premazivanja „in-line” znatno je veća brzina linije što omogućuje značajan volumen proizvodnje. Premazivanje „in-line” također dovodi do jediničnih ušteda na troškovima silikona jer je sloj silikonske površine tanji nego u slučaju premazivanja „off-line”.

               (37)

               Treba napomenuti da postojanje dvije različite metodologije premazivanja ne mijenja osnovnim fizičkim, tehničkim i kemijskim obilježjima SPRL-a, koja ostaju ista u usporedbi s obilježjima ostalih vrsta folije od PET-a. Doista, različiti proizvodni postupci nisu sami po sebi relevantni za određivanje je li vrsta proizvoda različit proizvod pod uvjetom da su vrste proizvoda proizvedene navedenim postupcima slične u smislu osnovnih fizičkih, tehničkih i kemijskih obilježja.

         4.4.2.2.   Razlike u krajnjim upotrebama i zamjenjivost

               (38)

               Podnositelj zahtjeva također je tvrdio da SPRL i ostale vrste folije od PET-a nisu zamjenjivi prilikom upotrebe. Navedena je tvrdnja potvrđena ispitnim postupkom. Međutim, kako je zaključeno u početnom ispitnom postupku, navedeno se također odnosi i na ostale vrste folije od PET-a s posebnom obradom.

               (39)

               Ispitni je postupak potvrdio da je svrha premazivanja, ili bilo koje druge posebne obrade folije od PET-a, da ista postane prikladna za određene posebne primjene. Tvar koja je odabrana kao premaz u svakom slučaju ima određena obilježja za relevantnu namjenu. Silikon, primjerice, daje nisku ljepljivost. Tvar za premazivanje može imati druga posebna obilježja (u slučaju silikona, niska površinska napetost) što onemogućava korištenje proizvoda s premazom u druge svrhe. Postoje brojne druge vrste folije od PET-a, premazane drugim tvarima ili na drugi način obrađene, koje iz gore navedenih razloga imaju posebne i ograničene namjene.

               (40)

               Stoga, dok se SPRL specifično koristi za određene namjene, njegova su osnovna fizička, tehnička i kemijska obilježja ista kao i obilježja ostalih vrsta folije od PET-a. Zbog toga zamjenjivost i krajnja upotreba nisu relevantne za određivanje je li SPRL različit proizvod.

         4.4.2.3.   Razlike u troškovima i cijenama

               (41)

               Konačno, podnositelj zahtjeva tvrdio je da je postupak silikoniziranja osnovne folije od PET-a uključuje dodatne troškove.

               (42)

               Doista je utvrđeno da dodatni trošak premazivanja silikonom može činiti do 10 % troškova proizvodnje, ovisno o izboru metodologije premazivanja. Kako je opisano u uvodnim izjavama 35. i 36., podnositelj zahtjeva odabrao je skuplju metodologiju u smislu jediničnih troškova silikona. Međutim, treba naglasiti da je to dodatni trošak u usporedbi s troškom proizvodnje osnovne folije od PET-a. Premazivanje folije do PET-a ostalim tvarima, kao i postupak metalizacije, također povećava troškove proizvodnje, a time i cijene.

               (43)

               Međutim, u tom pogledu smatra se da dodatni trošak premazivanja silikona nije sam po sebi presudni kriterij prilikom određivanja je li SPRL različit proizvod. Doista, razlike u troškovima i cijenama ne opravdavaju same po sebi zaključak da se određena vrsta proizvoda treba smatrati različitim proizvodom dokle god navedena vrsta dijeli ista osnovna fizička, tehnička i kemijska obilježja kao i dotični proizvod.

         5.   ZAKLJUČCI O OPSEGU PROIZVODA

               (44)

               Nalazi ispitnog postupka potvrdili su da postupak silikoniziranja folije od PET-a uzrokuje različitu površinu gotovog proizvoda u usporedbi s osnovnom folijom od PET-a. Međutim, navedeni postupak ne mijenja osnovna fizička, kemijska i tehnička obilježja proizvoda. Doista, postupak je potvrdio da postoje brojne posebno obrađene vrste folija od PET-a koje su obuhvaćene definicijom dotičnog proizvoda kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku. Nadalje, ostali analizirani kriteriji, odnosno proizvodni postupak, zamjenjivost/krajnja upotreba i razlike u troškovima i cijenama, nisu promijenili navedeni zaključak.

               (45)

               Sve su zainteresirane stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se došlo do gore navedenih zaključaka. Nakon te objave stranke su dobile razdoblje za očitovanje.

               (46)

               Usmeni i pisani komentari koje su dostavile stranke primjereno su razmotreni, ali nisu promijenili zaključak da se ne izmijeni opseg proizvoda antidampinških i kompenzacijskih mjera na snazi na uvoz folije od PET-a,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prekida se parcijalna privremena revizija antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određene folije od PET-a podrijetlom iz Indije bez izmjene antidampinških i kompenzacijskih mjera na snazi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 17. studenoga 2010.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         D. REYNDERS

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 188, 18.7.2009., str. 93.

      (3)  SL L 316, 10.12.1999., str. 1.

      (4)  SJ L 68, 8.3.2006., str. 15.

      (5)  SL L 236, 31.8.2006., str. 1.

      (6)  SL L 255, 29.9.2007., str. 1.

      (7)  SL L 6, 10.1.2009., str. 1.

      (8)  SL L 168, 2.7.2010., str. 1.

      (9)  SL L 277, 23.8.2001., str. 1.

      (10)  SL L 68, 8.3.2006., str. 6.

      (11)  SL L 270, 29.9.2006., str. 1.

      (12)  SL L 288, 6.11.2007., str. 1.

      (13)  SL C 215, 9.9.2009., str. 19.

      (14)  Uvodna izjava 10. Uredbe (EZ) br. 367/2001.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/909 оd 12. lipnja 2015. o načinima izračuna troška koji je izravno nastao kao posljedica obavljanja željezničke usluge (Tekst značajan za EGP)

text:
               13.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 148/17

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/909
   оd 12. lipnja 2015.
   o načinima izračuna troška koji je izravno nastao kao posljedica obavljanja željezničke usluge
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o uspostavi jedinstvenog Europskog željezničkog prostora (1), a posebno njezin članak 31. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Potreba za učestalom obnovom ili održavanjem nastala zbog intenzivnije upotrebe mreže može se uzeti u obzir za potrebe izračuna direktnih troškova pod uvjetom da se osigura da su uključeni samo troškovi izravno nastali kao posljedica obavljanja željezničke usluge.

               (2)

               Upravitelji infrastrukture imaju obvezu upravljanja mrežama, istodobno su suočeni s ograničenjima zbog kojih su otežani učinkovito upravljanje i kontrola troškova. Zbog toga bi države članice trebale imati mogućnost utvrditi direktne troškove u visini troškova kojima se omogućuje učinkovito pružanje usluga.

               (3)

               Određivanjem naknada za pristup pruzi na razini troškova izravno nastalih kao posljedica obavljanja željezničkih usluga ne bi se smio prouzročiti neto financijski gubitak ili dobit za upravitelja infrastrukture kao posljedica obavljanja željezničke usluge.

               (4)

               Povijesne vrijednosti imovine trebale bi se temeljiti na iznosima koje je upravitelj infrastrukture platio za stjecanje imovine pod uvjetom da upravitelj infrastrukture zadržava odgovornost za te iznose.

               (5)

               Ako upravitelj infrastrukture nije obvezan otplatiti te troškove, ne bi mu se trebao dopustiti povrat troškova ulaganja u imovinu.

               (6)

               Budući da bi se načini izračuna troška koji nastaje izravno kao posljedica obavljanja željezničke usluge trebali primjenjivati diljem Unije, trebali bi biti u skladu s postojećim sustavima troškovnog računovodstva za infrastrukturu i podacima o troškovima koje upotrebljavaju upravitelji infrastrukture.

               (7)

               Upotreba prognoziranih troškova i učinka ne bi trebala, u uobičajenim poslovnim uvjetima, biti temelj za porast direktnih troškova, naknada za pristup i moguće neučinkovitu upotrebu mreže. Stoga je potrebno upotrebljavati povijesne vrijednosti imovine, a tekuće vrijednosti moglo bi se uzeti u obzir samo ako povijesne vrijednosti nisu dostupne ili ako su tekuće vrijednosti niže. Umjesto toga, mogu se upotrijebiti procijenjene ili zamjenske vrijednosti prognoziranih troškova i prognozirani učinci pod uvjetom da upravitelj infrastrukture obrazloži regulatornom tijelu način na koji ih je ustanovio i da ih je ustanovio na objektivan način.

               (8)

               Upravitelju infrastrukture trebalo bi dopustiti da u izračun direktnih troškova uključi samo troškove za koje može objektivno i pouzdano dokazati da su nastali izravno kao posljedica obavljanja željezničke usluge. Na primjer, trošenje pružne i kolosiječne signalizacije i postavnica nije ovisno o obujmu prometa i stoga ne bi trebalo biti uključeno u naknade temeljene na direktnom trošku (2). Suprotno tome, dijelovi poput skretničke infrastrukture bit će izloženi trošenju kao posljedica obavljanja željezničke usluge te bi stoga trebali biti djelomično uključeni u naknade temeljene na direktnom trošku. Budući da se u vlakovima i na infrastrukturi sve više upotrebljavaju senzori, s pomoću njih mogli bi se dobiti dodatni podaci o stvarnom trošenju do kojeg dolazi kao posljedica obavljanja željezničke usluge.

               (9)

               Europski sud donio je presudu o izračunu troška koji je izravno nastao kao posljedica obavljanja željezničke usluge (3). U ovoj se Uredbi uzima u obzir ta presuda.

               (10)

               Oprema za opskrbu električnom energijom kao što su kabeli ili transformatori obično nije izložena trošenju kao posljedica obavljanja željezničke usluge. Ta oprema nije izložena trenju ni drugim utjecajima prouzročenima obavljanjem željezničke usluge. Stoga troškove opreme za opskrbu električnom energijom ne bi trebalo uključivati u izračun troškova koji izravno nastaju kao posljedica obavljanja željezničke usluge. Međutim, vlakovi s električnom vučom oštećuju kontaktno sredstvo (kontaktni vodič ili elektrificiranu treću tračnicu) zbog trenja i električnih lukova koji oni prouzroče. Stoga bi se moglo smatrati da dio troškova održavanja i obnove tih kontaktnih sredstava izravno nastaju kao posljedica kao posljedica obavljanja željezničke usluge. Troškovi održavanja i obnove drugih dijelova kontaktne mreže mogu se povećati i kao izravna posljedica kretanja vlaka zbog kojih nastaje električno i mehaničko opterećenje.

               (11)

               Zbog upotrebe vozila ili željezničkih pruga s određenim projektiranim značajkama dolazi do razlika u visini direktnih troškova nastalih kao posljedica obavljanja željezničke usluge. Kako bi se te razlike uzele u obzir, države članice mogu dopustiti svojim upraviteljima infrastrukture da prilagode prosječne direktne troškove u skladu s, među ostalim, najboljom međunarodnom praksom.

               (12)

               Načelo da se naknadama za upotrebu koje se temelje na marginalnim troškovima osigurava optimum učinkovite upotrebe dostupnog infrastrukturnog kapaciteta dobro je uspostavljeno ekonomsko načelo. Tako upravitelj infrastrukture može odlučiti upotrijebiti zamjensku vrijednost marginalnih troškova za izračun svojeg troška izravno nastalog kao posljedica obavljanja željezničke usluge.

               (13)

               Nadalje, u međunarodnoj najboljoj praksi (4) za izračun marginalnih troškova upotrebe infrastrukture utvrđeni su načini i modeli poput ekonometrijskog ili inženjerskog modeliranja. Međunarodna će se najbolja praksa istodobno nastaviti razvijati na temelju daljnjih nezavisnih analiza i istraživanja koje će neovisno o upravitelju infrastrukture potvrditi npr. regulatorno tijelo, uključujući analize i istraživanja koji se mogu provesti posebno za određenu državu članicu zbog specifičnih značajki infrastrukture. Slijedom toga, upravitelju infrastrukture trebala bi se dopustiti upotreba tih modela za utvrđivanje direktnih troškova nastalih kao posljedica obavljanja željezničke usluge.

               (14)

               Različitim vrstama ekonometrijskog ili inženjerskog modeliranja mogla bi se postići viša razina preciznosti izračuna direktnih troškova ili marginalnih troškova upotrebe infrastrukture. Međutim, za modeliranje troškova potrebna je viša razina kvalitete podataka i stručnosti od načina temeljenih na oduzimanju određenih neprihvatljivih kategorija troškova od ukupnih troškova. Nadalje, regulatorna tijela možda još ne mogu provjeriti usklađenost određenih izračuna s odredbama Direktive 2012/34/EU. Zbog toga bi, ako su ti stroži zahtjevi ispunjeni, upravitelj infrastrukture trebao imati pravo izračunati direktne troškove na temelju ekonometrijskog ili inženjerskog modeliranja ili njihove kombinacije.

               (15)

               Regulatorna tijela trebaju biti u mogućnosti provjeriti primjenjuju li se različita načela naplate naknada dosljedno podacima koje im je dostavio upravitelj infrastrukture. Stoga se na temelju Priloga IV. Direktive 2012/34/EU od upravitelja infrastrukture zahtijeva da u izvješću o mreži detaljno opiše metodologiju, pravila i, ako je primjenjivo, mjerila u pogledu troškova i naknada.

               (16)

               U međunarodnim studijama (5) u bliskoj suradnji s upraviteljima infrastruktura izračunane su vrijednosti direktnih troškova po jedinici. Iako su u tim studijama analizirane različite metode koje se u državama članicama upotrebljavaju za različite sastave voznog parka i različita odredišta, brojne vrijednosti direktnih troškova po vlak-kilometru utvrđene su na razini manjoj od dva eura (u skladu s cijenama i tečajevima iz 2005., uz primjenu odgovarajućeg indeksa cijena) po vlak-kilometru vlaka mase 1 000 t. Radi smanjenja administrativnog opterećenja za regulatorna tijela nije potrebno zahtijevati isti stupanj detaljnosti pri izračunu direktnih troškova kada njihova vrijednost nije iznad te razine.

               (17)

               Zbog različitih razloga kao što su povećanje produktivnosti, širenje novih tehnologija ili bolje razumijevanje uzroka troškova potrebno je redovito ažurirati ili preispitati izračun direktnih troškova u skladu s, među ostalim, najboljom međunarodnom praksom.

               (18)

               Budući da su željezničkim prijevoznicima potrebni predvidivi sustavi naplate i da imaju razumna očekivanja u pogledu razvoja naknada za upotrebu infrastrukture, upravitelj infrastrukture trebao bi osigurati plan postupnog uvođenja za željezničke prijevoznike koji pružaju uslugu prijevoza čije bi se naknade mogle znatno povećati nakon preispitivanja provedbe postojećih načina izračuna u slučaju da regulatorno tijelo zahtijeva takav plan postupnog uvođenja.

               (19)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora iz članka 62. stavka 1. Direktive 2012/34/EU,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Predmet i područje primjene
   1.   Ovom se Uredbom utvrđuju načini izračuna troškova izravno nastalih kao posljedica obavljanja željezničke usluge za potrebe utvrđivanja naknada za minimalni pristupni paket i za pristup infrastrukturi kojom se povezuju uslužni objekti iz članka 31. stavka 3. Direktive 2012/34/EU.
   2.   Ova se Uredba primjenjuje ne dovodeći u pitanje odredbe o financiranju infrastrukture ili ravnoteži prihoda i rashoda upravitelja infrastrukture iz članka 8. Direktive 2012/34/EU.
   Članak 2.
   Definicije
   Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

               1.

               „direktni trošak” znači trošak koji je izravno nastao kao posljedica obavljanja željezničke usluge;

               2.

               „direktni trošak po jedinici” znači direktni trošak po vlak-kilometru, vozilo-kilometru, bruto tonskom kilometru vlaka ili kombinacija tih troškova;

               3.

               „troškovni centar” znači poslovna jedinica u okviru računovodstvenog sustava upravitelja infrastrukture na koju se knjiže troškovi kako bi se oni izravno ili neizravno raspodijelili na tržišne usluge.

         Članak 3.
   Direktni troškovi na razini cijele mreže
   1.   Direktni troškovi na razini cijele mreže izračunavaju se kao razlika između troškova pružanja usluga minimalnog pristupnog paketa i pristupa infrastrukturi kojom se povezuju uslužni objekti, s jedne strane, i neprihvatljivih troškova iz članka 4. s druge strane.
   2.   Država članica može odlučiti da upravitelj infrastrukture upotrebljava troškove učinkovitog pružanja usluga za izračun direktnih troškova na razini cijele mreže iz stavka 1.
   3.   Vrijednosti imovine koje se upotrebljavaju za izračun direktnih troškova na razini cijele mreže temelje se na povijesnim vrijednostima ili, ako te vrijednosti nisu dostupne ili su tekuće vrijednosti niže, na tekućim vrijednostima. Povijesne vrijednosti imovine temelje se na iznosima koje je upravitelj infrastrukture platio i evidentirao u vrijeme stjecanja te imovine. U slučaju otpisa duga, pri čemu drugi subjekt preuzima dio duga ili cijeli dug upravitelja infrastrukture, upravitelj infrastrukture smanjuje vrijednost svoje imovine i odgovarajuće direktne troškove na razini cijele mreže za odgovarajući dio otpisanog duga. Iznimno od prve rečenice upravitelj infrastrukture može upotrijebiti vrijednosti koje uključuju procijenjene, tekuće ili zamjenske vrijednosti ako ih je moguće transparentno, pouzdano i objektivno izmjeriti i opravdati regulatornom tijelu.
   4.   Ne dovodeći u pitanje članak 4. i ako upravitelj infrastrukture može transparentno, pouzdano te objektivno izmjeriti i dokazati na temelju, među ostalim, najbolje međunarodne prakse da su troškovi nastali izravno kao posljedica obavljanja željezničke usluge, on u izračun svojih direktnih troškova na razini cijele mreže može uključiti posebno sljedeće troškove:

               (a)

               troškove osoblja potrebnog da bi određeni dio pruge bio otvoren ako podnositelj zahtjeva zatraži određenu željezničku uslugu izvan redovitog radnog vremena te pruge;

               (b)

               dio troškova skretničke infrastrukture, uključujući skretnice i križišta, koja je izložena trošenju kao posljedica obavljanja željezničke usluge,

               (c)

               dio troškova obnove i održavanja kontaktnog vodiča, elektrificirane treće tračnice ili i jednog i drugog i potporne opreme za kontaktnu mrežu koji su izravno nastali kao posljedica kao posljedica obavljanja željezničke usluge;

               (d)

               troškove osoblja potrebnog za pripremu dodjele trasa i voznog reda u mjeri u kojoj su ti troškovi izravno nastali kao posljedica obavljanja željezničke usluge.

         5.   Troškovi koji se upotrebljavaju za izračun u skladu s ovim člankom temelje se na iznosima koje je platio ili prognozirao upravitelj infrastrukture. Troškovi koji se računaju u skladu s ovim člankom mjere se ili prognoziraju dosljedno, na temelju podataka iz istog vremenskog razdoblja.
   Članak 4.
   Neprihvatljivi troškovi
   1.   Upravitelj infrastrukture u izračun direktnih troškova na razini cijele mreže ne uključuje posebno sljedeće troškove:

               (a)

               fiksne troškove koji se odnose na dio pruge koje upravitelj infrastrukture mora snositi i u nedostatku vožnje vlakova;

               (b)

               troškove koji nisu povezani s plaćanjima upravitelja infrastrukture; troškove ili mjesta troška koji nisu izravno povezani s pružanjem minimalnog pristupnog paketa ili pristupa infrastrukturi kojom se povezuju uslužni objekti;

               (c)

               troškove stjecanja, prodaje, rastavljanja, dekontaminacije, rekultiviranja ili zakupa zemljišta ili druge materijalne imovine;

               (d)

               operativne troškove na razini mreže, uključujući plaće i mirovine;

               (e)

               financijske troškove;

               (f)

               troškove povezane s tehnološkim napretkom ili zastarijevanjem;

               (g)

               troškove nematerijalne imovine;

               (h)

               troškove pružnih senzora, pružne komunikacijske opreme te opreme za signalizaciju ako nisu izravno nastali kao posljedica obavljanja željezničke usluge;

               (i)

               troškove informiranja, komunikacijske opreme ili telekomunikacijske opreme koja nije smještena uz prugu;

               (j)

               troškove povezane s pojedinačnim slučajevima više sile, nesrećama i prekidima prometa, ne dovodeći u pitanje članak 35. Direktive 2012/34/EU;

               (k)

               troškove opreme za opskrbu električnom energijom za vuču vlakova ako nisu izravno nastali kao posljedica obavljanja željezničke usluge. Direktni troškovi nastali kao posljedica obavljanja željezničkih usluga u kojima se ne upotrebljava oprema za opskrbu električnom energijom ne uključuju troškove korištenja te opreme;

               (l)

               troškove povezane s pružanjem informacija iz točke 1.(f) Priloga II. Direktivi 2012/34/EU, osim ako nastanu kao posljedica obavljanja željezničke usluge;

               (m)

               administrativne troškove nastale zbog planova za diferenciranje naknada iz članka 31. stavka 5. i članka 32. stavka 4. Direktive 2012/34/EU;

               (n)

               amortizaciju koja nije utvrđena na temelju stvarnog trošenja infrastrukture kao posljedica obavljanja željezničke usluge;

               (o)

               dio troškova održavanja i obnove građevinske infrastrukture koji nije izravno nastao kao posljedica obavljanja željezničke usluge.

         2.   Ne dovodeći u pitanje članak 32. Direktive 2012/34/EU, ako je upravitelj infrastrukture za financiranje posebnih ulaganja u infrastrukturu dobio financijska sredstva koja nije obvezan otplatiti i ako su ta ulaganja uzeta u obzir pri izračunu direktnih troškova, visina naknada ne povećava se zbog troškova tih ulaganja.
   3.   Troškovi isključeni iz izračuna na temelju ovog članka mjere se ili prognoziraju na temelju vremenskog razdoblja iz članka 3. stavka 5.
   Članak 5.
   Izračun i prilagodba direktnih troškova po jedinici
   1.   Upravitelj infrastrukture izračunava prosječne direktne troškove po jedinici za cijelu mrežu dijeljenjem direktnih troškova na razini cijele mreže s ukupnim brojem prognoziranih ili stvarno ostvarenih vozilo-kilometara, vlak-kilometara ili bruto tonskih kilometara.
   Umjesto toga, ako upravitelj infrastrukture dokaže regulatornom tijelu iz članka 55. Direktive 2012/34/EU da se vrijednosti ili parametri iz stavka 2. znatno razlikuju za različite dijelove njegove mreže, upravitelj infrastrukture može izračunati prosječne direktne troškove po jedinici za dijelove mreže, nakon što podijeli mrežu na te dijelove, dijeljenjem direktnih troškova za te dijelove s ukupnim brojem prognoziranih ili stvarno prijeđenih vozilo-kilometara, vlak-kilometara ili bruto tonskih kilometara. Podaci se mogu prognozirati za višegodišnje razdoblje.
   Za izračun prosječnih direktnih troškova po jedinici upravitelj infrastrukture može upotrijebiti kombinaciju vozilo-kilometara, vlak-kilometara ili bruto tonskih kilometara pod uvjetom da se tim načinom izračuna ne mijenja izravna uzročna veza s obavljanjem željezničke usluge. Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavak 3. upravitelj infrastrukture može upotrijebiti ostvarene ili prognozirane troškove.
   2.   Države članice mogu dopustiti upravitelju infrastrukture da prilagodi prosječne direktne troškove po jedinici tako da uzme u obzir različite razine trošenja infrastrukture u skladu s jednim od sljedećih parametara ili više njih:

               (a)

               duljina vlaka i/ili broj vozila u vlaku;

               (b)

               masa vlaka;

               (c)

               vrsta vozila, posebno njegova neogibljena masa;

               (d)

               brzina vlaka;

               (e)

               snaga vučnog vozila;

               (f)

               osovinsko opterećenje i/ili broj osovina;

               (g)

               zabilježen broj zaravnanih dijelova kotača ili stvarnog korištenja opreme za zaštitu od proklizavanja kotača;

               (h)

               uzdužna krutost vozila i vodoravne sile koje utječu na prugu;

               (i)

               potrošena i izmjerena električna energija ili dinamika oduzimača struje ili njegova dijela koji dodiruje kontaktni vodič kao parametar naplate za trošenje kontaktnog vodiča ili električne tračnice;

               (j)

               parametri pruge, posebno radijusi zavoja;

               (k)

               svi drugi parametri povezani s troškovima za čije vrijednosti upravitelj infrastrukture može regulatornom tijelu dokazati da su objektivno izmjerene i evidentirane, uključujući varijacije svakog od tih parametara ako je važno.

         3.   Zbog prilagodbe direktnih troškova po jedinici ne smiju rasti direktni troškovi na razini cijele mreže, kako je navedeno u članku 3. stavku 1.
   4.   Dodatni troškovi nastali preusmjeravanjem vlakova po odluci upravitelja infrastrukture, predviđeni ili iznenadni, ne uključuju se u direktne troškove nastale kao posljedica obavljanja tih željezničkih usluga. Prva rečenica ne primjenjuje se ako upravitelj infrastrukture nadoknadi željezničkom prijevozniku te dodatne troškove ili ako je do preusmjeravanja došlo zbog postupka usuglašavanja u skladu s člankom 46. Direktive 2012/34/EU.
   5.   Ukupni broj vozilo-kilometara, vlak-kilometara, bruto tonskih kilometara ili kombinacije navedenih koji se upotrebljava za izračun na temelju ovog članka mjeri se ili prognozira na temelju referentnog razdoblja iz članka 3. stavka 5.
   Članak 6.
   Modeliranje troškova
   Odstupajući od članka 3. stavka 1. i prve rečenice članka 5. stavka 1. upravitelj infrastrukture može izračunati jedinične direktne troškove s pomoću ekonometrijskog ili inženjerskog modeliranja troškova potkrijepljenog pouzdanim dokazima, uz uvjet da može dokazati regulatornom tijelu da direktni troškovi po jedinici uključuju samo direktne troškove nastale kao posljedica obavljanja željezničke usluge, a posebice da ne uključuju nijedan od troškova iz članka 4. Regulatorno tijelo može zahtijevati od upravitelja infrastrukture da za usporedbu izračuna direktne troškove po jedinici u skladu s člankom 3. stavkom 1. i člankom 5.stavkom 1. ili na temelju modeliranja troškova u skladu s prvom rečenicom.
   Članak 7.
   Pojednostavnjeni nadzor
   1.   Ako direktni troškovi na razini cijele mreže iz članka 3. stavka 1. ili direktni troškovi izračunani na temelju modeliranja iz članka 6. pomnoženi s brojem vlak-kilometara, vozilo-kilometara i/ili bruto tonskih kilometara prijeđenih u referentnom razdoblju iznose manje od 15 % ukupnih troškova održavanja i obnove ili manje od zbroja 10 % troškova održavanja i 20 % troškova obnove, regulatorno tijelo može provesti nadzor iz članka 56. stavka 2. Direktive 2012/34/EU nad izračunom direktnih troškova na razini cijele mreže na pojednostavnjen način. Države članice mogu odlučiti povisiti postotke iz ovog stavka, ali najviše dvostruko od naznačenih vrijednosti.
   2.   Regulatorno tijelo može prihvatiti izračun prosječnih direktnih troškova po jedinici iz članka 5. stavka 1. te prilagođenih prosječnih jediničnih direktnih troškova iz članka 5. stavka 2. i/ili modeliranje troškova iz članka 6. podložno provedbi pojednostavnjenog nadzora iz stavka 1. ovog članka ako prosječni direktni trošak po jedinici po vlak-kilometru vlaka mase 1 000 tona iznosi najviše dva eura (u skladu s cijenama i tečajevima iz 2005., uz primjenu odgovarajućeg indeksa cijena).
   3.   Pojednostavnjeni nadzor iz stavaka 1. i 2. provodi se neovisno jedan o drugome. Pojednostavnjenim nadzorom ne dovode se u pitanje članci 31. i 56. Direktive 2012/34/EU.
   4.   Regulatorno tijelo utvrđuje pojedinosti pojednostavnjenog nadzora.
   Članak 8.
   Preispitivanje izračuna
   Upravitelj infrastrukture redovno ažurira način izračuna svojih direktnih troškova uzimajući u obzir, među ostalim, najbolju međunarodnu praksu.
   Članak 9.
   Prijelazne odredbe
   Upravitelj infrastrukture regulatornom tijelu dostavlja svoj način izračuna direktnih troškova i, ako je primjenjivo, plan postupnog uvođenja najkasnije 3. srpnja 2017.
   Članak 10.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Primjenjuje se od 1. kolovoza 2015.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 12. lipnja 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 32.

      (2)  U studiji CATRIN usporedno su prikazane različite studije obilježja infrastrukture upotrijebljenih u ekonometrijskim studijama željezničkih troškova sedam upravitelja infrastrukture iz EU-a. Šest od tih sedam upravitelja infrastrukture nije smatralo upravljanje prometom ili signalizaciju obilježjima bitnima za ekonometrijske studije njihovih troškova (vidjeti tablicu 13., dokument D1 studije CATRIN, str. 40.).

      (3)  Presuda Suda u predmetu Komisija protiv Poljske, C-512/10, ECLI:EU:C:2013:338, točke 82., 83. i 84.

      (4)  Dokument D1 studije CATRIN, koordinator projekta: VTI, ožujak 2008., str. 37. – 54. i str. 82.– 84.

      (5)  Projekt GRACE koji koordinira Sveučilište u Leedsu, dokument D7 „Generalizacija procjena marginalnih društvenih troškova”, str. 22. i 23.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1596 оd 21. rujna 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Montes de Toledo (ZOI))

text:
               24.9.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 248/40

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1596
   оd 21. rujna 2015.
   o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Montes de Toledo (ZOI))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Španjolske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Montes de Toledo”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1187/2000 (2) kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 593/2010 (3).

               (2)

               Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
                   (4).

               (3)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Montes de Toledo” (ZOI).
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 21. rujna 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Phil HOGAN

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1187/2000 od 5. lipnja 2000. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 2400/96 o upisu određenih naziva u „Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla” kako je predviđeno u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2081/92 o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 133, 6.6.2000., str. 19.).

      (3)  Uredba Komisije (EU) br. 593/2010 od 6. srpnja 2010. o odobrenju izmjena specifikacije koje nisu manje za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Montes de Toledo (ZOI)) (SL L 172, 7.7.2010., str. 1.).

      (4)  SL C 147, 5.5.2015., str. 16.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/473 оd 31. ožujka 2016. o 244. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom

text:
               1.4.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 85/30

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/473
   оd 31. ožujka 2016.
   o 244. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 881/2002 od 27. svibnja 2002. o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom (1), a posebno njezin članak 7. stavak 1. točku (a) i članak 7.a stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navode se osobe, skupine i subjekti na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora u skladu s tom Uredbom.

               (2)

               Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 28. ožujka 2016. odlučio je dodati jednu fizičku osobu na popis osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuje zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način ažurirati.

               (3)

               Kako bi se osigurala učinkovitost mjera predviđenih ovom Uredbom, ova bi Uredba trebala odmah stupiti na snagu,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 31. ožujka 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

            Voditelj Službe za instrumente vanjske politike

      (1)  SL L 139, 29.5.2002., str. 9.

      PRILOG
      U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 dodaje se sljedeći unos pod naslovom „Fizičke osobe” mijenja se kako slijedi:

         „Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi (alias: (a) Nayf Salam Muhammad Ujaym al-Hababi, (b) Faruq al-Qahtani, (c) Faruq al-Qatari, (d) Farouq al-Qahtani al Qatari, (e) Sheikh Farooq al-Qahtani, (f) Shaykh Imran Farouk, (g) Sheikh Faroq al-Qatari). Datum rođenja: (a) 1981., (b) otprilike 1980. Mjesto rođenja: Saudijska Arabija. Državljanstvo: (a) saudijsko, (b) katarsko. Broj putovnice: 592667 (katarska putovnica izdana 3. svibnja 2007.). Adresa: Afganistan (od 2009.). Datum određivanja iz članka 7.d stavka 2. točke (i): 28.3.2016.”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/135 оd 28. siječnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               29.1.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 23/11

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/135
   оd 28. siječnja 2015.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 28. siječnja 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  EG

                  362,8

                  MA

                  99,0

                  TR

                  128,7

                  ZZ

                  196,8

                  0707 00 05

                  JO

                  229,9

                  TR

                  192,7

                  ZZ

                  211,3

                  0709 91 00

                  EG

                  122,4

                  ZZ

                  122,4

                  0709 93 10

                  EG

                  165,4

                  MA

                  226,4

                  TR

                  233,5

                  ZZ

                  208,4

                  0805 10 20

                  EG

                  47,9

                  IL

                  78,7

                  MA

                  55,0

                  TN

                  52,5

                  TR

                  77,7

                  ZZ

                  62,4

                  0805 20 10

                  IL

                  148,1

                  MA

                  90,6

                  ZZ

                  119,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  74,4

                  IL

                  100,6

                  MA

                  133,5

                  TR

                  126,1

                  ZZ

                  108,7

                  0805 50 10

                  TR

                  56,2

                  ZZ

                  56,2

                  0808 10 80

                  BR

                  59,3

                  CL

                  89,3

                  MK

                  26,7

                  US

                  161,6

                  ZZ

                  84,2

                  0808 30 90

                  CL

                  316,1

                  US

                  138,7

                  ZZ

                  227,4

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1597 оd 23. rujna 2015. o odstupanju od Provedbene uredbe (EU) br. 615/2014 u pogledu krajnjeg roka za plaćanje prvog obroka predujma koji treba platiti organizacijama korisnicama u Grčkoj u vezi s programima rada u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina za 2015. godinu

text:
               24.9.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 248/41

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1597
   оd 23. rujna 2015.
   o odstupanju od Provedbene uredbe (EU) br. 615/2014 u pogledu krajnjeg roka za plaćanje prvog obroka predujma koji treba platiti organizacijama korisnicama u Grčkoj u vezi s programima rada u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina za 2015. godinu
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 31. točku (b),
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 7. stavkom 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 611/2014 (2), prvo trogodišnje razdoblje za programe rada za potporu u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina iz članka 29. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 započelo je 1. travnja 2015.

               (2)

               U skladu s člankom 3. stavkom 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 615/2014 (3), države članice trebaju do 31. svibnja 2015. platiti prvi obrok predujma organizacijama korisnicama u vezi s prvom godinom provedbe odobrenih programâ rada. Kako je navedeno u članku 4. stavku 1. te Uredbe, takvi predujmovi podliježu polaganju sredstva osiguranja od strane organizacije korisnice.

               (3)

               U Grčkoj su zbog prevladavajućih gospodarskih i bankarskih uvjeta određeni odobreni programi rada stavljeni na mirovanje s obzirom na to da njihove organizacije korisnice nisu bile u mogućnosti pravovremeno položiti tražena sredstva osiguranja. Stoga im Grčka do 31. svibnja 2015. nije mogla platiti prvi obrok.

               (4)

               S obzirom na tu situaciju i kako bi se omogućila provedba svih odobrenih programa rada, potrebno je predvidjeti odstupanje od članka 3. stavka 2. Provedbene uredbe (EU) br. 615/2014 da bi se Grčkoj omogućilo plaćanje odgovarajućeg prvog obroka do 15. listopada 2015.

               (5)

               Kako bi se postigla brza provedba, ova Uredba trebala bi se primjenjivati od sljedećeg dana od dana objave.

               (6)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Za Grčku i za godinu 2015. krajnji rok iz prve rečenice članka 3. stavka 2. Provedbene uredbe (EU) br. 615/2014 jest 15. listopada 2015.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 23. rujna 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 611/2014 оd 11. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o programima potpore sektoru maslinova ulja i stolnih maslina (SL L 168, 7.6.2014., str. 55.).

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 615/2014 оd 6. lipnja 2014. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu programâ rada za potpore sektoru maslinova ulja i stolnih maslina (SL L 168, 7.6.2014., str. 95.).