title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 349/2012 od 16. travnja 2012. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

text:
               11/Sv. 127

               HR

               Službeni list Europske unije

               105

         32012R0349

               L 110/3

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 349/2012
   od 16. travnja 2012.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2., stavak 5. i stavak 6.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 130/2006 (2) (Izvorna uredba) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu u rasponu od 0 % do 34,9 %, na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”). Podsjeća se da je stopa konačne antidampinške pristojbe uvedene na vinsku kiselinu koju proizvodi kineski proizvođač izvoznik Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd („Hangzhou Bioking”) bila 0 % dok je za ostale kineske proizvođače izvoznike bila u rasponu između 4,7 % i 34,9 %.

               (2)

               Vijeće je 22. veljače 2008., nakon revizije pokrenute na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe, Uredbom (EZ) br. 150/2008 (3) izmijenilo opseg gore navedenih mjera.

               (3)

               Nakon revizije postojećih mjera za društvo Hangzhou Bioking pokrenutih na temelju članka 2. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1515/2001, u svjetlu izvješća Prizivnog tijela WTO-a pod nazivom „Meksiko – konačne antidampinške mjere na govedinu i rižu” (4), u kojem je utvrđeno, u stavcima 305. i 306., da proizvođača izvoznika za kojeg je tijekom početnog ispitnog postupka utvrđeno da ne posluje po dampinškim cijenama treba isključiti iz opsega konačne mjere uvedene kao rezultat takvog ispitnog postupka i da ne može podlijegati upravnoj reviziji i reviziji u vezi s promijenjenim okolnostima, Vijeće je 16. travnja 2012. Uredbom (EU) br. 332/2012 (5) izmijenilo mjere u vezi s trgovačkim društvom Hangzhou Bioking.

               (4)

               Ispitni postupak koji je doveo do mjera koje su uvedene Izvornom uredbom dalje u tekstu naziva se „početni ispitni postupak”.

         2.   Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera

               (5)

               Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (6) antidampinških mjera na snazi, Komisija je 27. listopada 2009. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijeli sljedeći proizvođači („podnositelji zahtjeva”): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie SRL i Comercial Química Sarasa SL koji predstavljaju veći udio, u ovom slučaju više od 50 %, ukupne proizvodnje vinske kiseline u Uniji.

               (6)

               Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera uveden na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Kine za posljedicu mogao imati nastavljanje dampinga i ponavljanje štete za industriju Unije.

         3.   Pokretanje revizije nakon isteka mjera

               (7)

               Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 26. siječnja 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije
                   (7) („obavijest o pokretanju ispitnog postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.

         4.   Usporedni predmeti

               (8)

               Komisija je 29. srpnja 2011. također najavila pokretanje antidampinškog postupka (8) prema članku 5. o uvozu vinske kiseline podrijetlom iz Kine, ograničenog na jednog kineskog proizvođača izvoznika, društvo Hangzhou Bioking.

               (9)

               Istoga je dana Komisija najavila, prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe, pokretanje parcijalne privremene revizije (9) antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Kine ograničene na ispitivanje dampinga u pogledu dva kineska proizvođača izvoznika, odnosno društava Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd, Changzhou City i Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.

         5.   Ispitni postupak

   5.1.   Razdoblje revizije ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

               (10)

               Ispitni postupak u vezi s nastavkom dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2010. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavljanja ili obnavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

         5.2.   Strane na koje se odnosi ispitni postupak

               (11)

               Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, korisnike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, njihova udruženja i predstavnike dotične zemlje izvoznice o pokretanju revizije nakon isteka mjera.

               (12)

               Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

               (13)

               U pogledu očito velikog broja proizvođača izvoznika iz Kine, nepovezanih uvoznika u Uniji i proizvođača iz Unije uključenih u ispitni postupak, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje su strane zamoljene, prema članku 17. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od objave obavijesti o pokretanju postupka i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka.

               (14)

               U pogledu primljenih odgovora odlučeno je primijeniti odabir uzoraka u smislu proizvođača iz Unije. U ispitnom postupku nisu surađivali nepovezani uvoznici iz Unije. U pogledu proizvođača izvoznika iz Kine, samo su dva proizvođača izvoznika iz Kine izrazila spremnost na suradnju u ispitnom postupku. Stoga je odlučeno da odabir uzoraka u pogledu proizvođača izvoznika nije potreban.

               (15)

               Šest proizvođača iz Unije pružilo je podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i složilo se da ih se uključi u uzorak. Na temelju podataka primljenih od tih proizvođača iz Unije, Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača za koje je utvrđeno da su reprezentativni za industriju Unije u pogledu obujma prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Njihov kombinirani obujam prodaje predstavljao je 61 % obujma prodaje na tržištu Unije.

               (16)

               Odgovori na upitnik primljeni su od 4 proizvođača iz Unije u uzorku, dva korisnika u Uniji i dva proizvođača izvoznika u Kini. Osim toga, dva proizvođača iz Unije koja surađuju dostavila su zatražene opće podatke za analizu štete.

               (17)

               Izvoz koji je vršilo društvo Hangzhou Bioking, čija je individualna dampinška marža u izvornom ispitnom postupku bila nula, isključen je iz analize dampinga i štete, uključujući vjerojatnost dampinga i rizika od ponavljanja štete kao posljedice dampinškog uvoza. Analiza u ovoj reviziji zato je temeljena na izvozu dotičnog proizvoda iz Kine u Uniju tijekom RRIP-a s izuzećem izvoza koji je vršio proizvođač Hangzhou Bioking te se u ovoj Uredbi također naziva „izvoz koji podliježe mjerama”.

               (18)

               Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:

                           (a)

                           proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       Comercial Química Sarasa SL,

                                       —

                                       Alcoholera Vinícola Europea SA,

                                       —

                                       Distillerie Mazzari SpA,

                                       —

                                       Distillerie Bonollo SpA;

                           (b)

                           proizvođači izvoznici u Kini:

                                       —

                                       Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd,

                                       —

                                       Ninghai Organical Chemical Factory;

                           (c)

                           korisnici:

                                       —

                                       Danisco A/S,

                                       —

                                       Kerry (NL) BV;

                           (d)

                           proizvođač u analognoj zemlji:

                                       —

                                       Tarcol SA, Argentina.

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

               (19)

               Dotični proizvod u ovoj reviziji istovjetan je onom definiranom u Uredbi (EZ) br. 150/2008, kojom je izmijenjen obujam mjera koji je utvrđen Izvornom uredbom, kako je gore objašnjeno. Dotični proizvod je vinska kiselina D-(-) s negativnom optičkom rotacijom od najmanje 12,0 stupnjeva, mjerenom u vodenoj otopini prema metodi opisanoj u Europskoj farmakopeji, trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090) („dotični proizvod”) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

               (20)

               Revizija ispitnog postupka potvrdila je da, kao i u izvornom ispitnom postupku, dotični proizvod koji je uvozi na tržište Unije i proizvodi koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici na domaća tržišta, kao i oni koje industrija Unije proizvodi prodaje u Uniji („istovjetni proizvod”) imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva i namjene. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA

   1.   Uvodne napomene

               (21)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitivalo se bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.

               (22)

               Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 13., u pogledu mogućeg velikog broja proizvođača izvoznika u ovoj reviziji, odabir uzoraka predviđen je u obavijesti o pokretanju postupka. Od 20 poznatih proizvođača izvoznika samo su se dva trgovačka društva, od kojih oba imaju korist od primjene tretmana tržišnoga gospodarstva, javila i pristala na suradnju. Ta dva trgovačka društva pokrivaju većinu uvoza dotičnog proizvoda iz Kine u Uniju tijekom RRIP-a, osim uvoza koji je ostvarilo trgovačko društvo Hangzhou Bioking, čija je individualna dampinška marža u izvornom ispitnom postupku bila nula.

         2.   Damping uvoza tijekom RRIP-a

   2.1.   Analogna zemlja

               (23)

               S obzirom na to da je Kina gospodarstvo u tranziciji te u skladu s odredbama iz članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije dodijeljen tretman tržišnoga gospodarstva (MET) treba utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u primjerenoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”).

               (24)

               Kao i u izvornom ispitnom postupku, Argentina je predložena kao analogna zemlja u obavijesti o pokretanju ispitnog postupka u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Zainteresirane strane dobile su priliku komentirati primjerenost odabira.

               (25)

               Jedan industrijski potrošač vinske kiseline istaknuo je neka ograničenja vezana uz odabir Argentine kao analognog tržišta tvrdeći da ona ne bi smjela biti jedino mjerilo za određivanje uobičajene vrijednosti. Zainteresirana strana posebno je istaknula određene navodne razlike u proizvodnim postupcima između Kine i Argentine, ograničenu količinu godišnje proizvodnje u usporedbi sa svjetskom proizvodnjom i fluktuaciju deviznih tečajeva. No, ni jedan od tih argumenata nije potkrijepljen dokumentacijom s dokazima.

               (26)

               U svakom slučaju, različiti postupci proizvodnje u Argentini i Kini te utjecaj toga na trošak i procjenu vrijednosti dotičnog proizvoda pažljivo su razmatrani u izvornom ispitnom postupku i zaključeno je da nisu promijenili usporedivost proizvoda za koje je utvrđeno da su slični. S obzirom na to da navod industrijskog potrošača nije donio neki novi element te njegove tvrdnje nisu potkrijepljene, argument se odbija. Nalazi ove revizije nakon isteka mjera potvrđuju dakle nalaze izvornog ispitnog postupka, odnosno da razlike u proizvodnim postupcima nisu imale utjecaj na usporedivost proizvoda.

               (27)

               Ograničena veličina godišnje proizvodnje u Argentini u usporedbi sa svjetskim tržištem vinske kiseline nije bitan argument u procjeni je li određeno tržište primjeno za utvrđivanje uobičajene vrijednosti na analognom tržištu. Štoviše, ispitni postupak potvrdio je da je Argentina otvoreno i konkurentno tržište s najmanje dva subjekta. Na temelju toga se argument odbacuje.

               (28)

               Argument o značajnoj fluktuaciji deviznog tečaja među regijama nije potkrijepljen. Dodatno, ispitnim postupkom na licu mjesta nije prikupljen ni jedan element koji bi upućivao na poremećaj u deviznom tečaju među regijama. Na temelju toga, argument se također odbacuje.

               (29)

               Dakle, kao i u izvornom ispitnom postupku, zaključeno je da je Argentina odgovarajuća analogna zemlja iz koje će se odrediti uobičajena vrijednost.

               (30)

               Dva poznata argentinska trgovačka društva su kontaktirana, ali je samo jedno pristalo na suradnju, odgovaranje na upitnik i posjet radi provjere. Njegove su brojke iskorištene za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

         2.2.   Uobičajena vrijednost

               (31)

               Za dva trgovačka društva kojima je odobrena primjena MET-a u izvornom ispitnom postupku uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju njihovih podataka. U skladu s člankom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li domaća prodaja vinske kiseline neovisnim kupcima bila reprezentativna tijekom RRIP-a, odnosno predstavlja li obujam prodaje proizvoda namijenjenog domaćoj potrošnji 5 % ili više njihovog izvoza dotičnog proizvoda u Uniju.

               (32)

               Za jedno trgovačko društvo kojem je odobrena primjena MET-a uobičajenu vrijednost trebalo je izračunati jer domaća prodaja nije bila dovoljna da bi je se smatralo reprezentativnom kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31. Dakle, utvrđena uobičajena vrijednost izračunana je pomoću troška proizvodnje trgovačkog društva uvećanog za troškove prodaje, opće i administrativne troškove (POA) i postignute dobiti na domaću prodaju ostvarenu u uobičajenom tijeku trgovine.

               (33)

               S obzirom na to da je domaća prodaja bila reprezentativna i ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, za drugo trgovačko društvo kojem je odobrena primjena MET-a uobičajena vrijednost utvrđena je prema cijenama koju su platili pojedinačni kupci u zemlji izvoznici.

               (34)

               Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, u pogledu trgovačkih društava kojima nije dodijeljen MET u početnom ispitnom postupku, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuje u analognoj zemlji.

               (35)

               Dakle, domaća prodaja neovisnim kupcima u analognoj zemlji također je procijenjena u skladu s kriterijem definiranim u članku 2. Osnovne uredbe. Komisija je mogla potvrditi da je ta prodaja ostvarena u dovoljnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovine te da se mogla koristiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za trgovačka društva kojima nije odobren MET.

         2.3.   Izvozna cijena

               (36)

               Ukupna izvozna prodaja Uniji proizvođača izvoznika koji surađuju izvršena je izravno nezavisnim kupcima s poslovnim nastanom u Uniji. Izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.

               (37)

               Za cijenu izvoza svih ostalih proizvođača koji imaju poslovni nastan u Kini podaci su preuzeti iz statistike o uvozu dostupne u bazi podataka iz članka 14. stavka 6.

         2.4.   Usporedba

               (38)

               Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.

               (39)

               Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuju, odgovarajuća olakšica napravljena je u obliku prilagodba u pogledu određenih razlika u prijevozu, osiguranju, porezima i troškovima kredita, koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

               (40)

               Kako bi se objektivno usporedila uobičajena vrijednost franko tvornica iz analogne zemlje s cijenom izvoza kako je navedeno u uvodnoj izjavi 37., cijene izvoza CIF prilagođene su franko tvornicama pomoću podataka prikupljenih tijekom posjeta radi prodaje.

         2.5.   Dampinška marža

               (41)

               Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.

               (42)

               Ta je usporedba proizvođača izvoznika koji surađuju i kojima je odobrena primjena MET-a u izvornom ispitnom postupku pokazala da su ta trgovačka društva nastavila s dampingom iako na nešto nižoj razini.

               (43)

               Izračunana preostala pristojba pokazala je značajnu razinu dampinga koja je čak i viša nego u izvornom ispitnom postupku.

         3.   Vjerojatnost nastavka dampinga

               (44)

               Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga.

               (45)

               U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: obujam i cijene dampinškog uvoza iz Kine, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini te privlačnost tržišta Unije i ostalih trećih tržišta.

         3.1.   Obujam i cijene dampinškog uvoza iz Kine

               (46)

               Nakon uvođenja konačnih mjera u siječnju 2006., dampinški uvoz iz Kine nastavio je rasti i povećao se s 3 034 metričke tone (MT) u 2007. na 3 649 MT tijekom RRIP-a, dakle povećao se za oko 20 %. Istodobno je tržišni udio dampinškog uvoza iz Kine dobio 1,0 postotnih bodova u razmatranom razdoblju i porastao s 12,6 % u 2007. na 13,5 % u RRIP-u.

               (47)

               U istom su razdoblju cijene dampinškog uvoza iz Kine ostale razmjerno stabilne uz povećanje od 12,6 % između 2007. i 2008. nakon kojeg je došlo do stalnog pada u 2009. i RRIP-u, da bi konačno u potonjem razdoblju dosegle razinu postignutu 2007.

         3.2.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini

               (48)

               U pogledu ukupnog proizvodnog kapaciteta vinske kiseline u Kini, razni izvori javno dostupnih podataka (10) ukazuju na proizvodni kapacitet koji uvelike prelazi potražnju na kineskom domaćem tržištu.

               (49)

               Ukupni proizvodni kapacitet u Kini procijenjen je na oko 25 000 MT, uzimajući u obzir podatke prikupljene na licu mjesta tijekom ispitnog postupka i naknadnog istraživanja tržišta (11). Kinesko je tržište malo kada ga se usporedi s dostupnim kapacitetom u Kini s procijenjenom potrošnjom od 5 000 MT.

               (50)

               Osim toga, postoje i jake naznake da je kapacitet u Kini čak i viši od 25 000 MT. Ukupni kapacitet dva kineska izvoznika koji surađuju povećao se za više od 200 % kada se usporede podaci za izvorni RIP s ovim RRIP-om. Odgovarajući rezervni kapacitet bio je oko 20 % ukupnog kapaciteta u RRIP-u.

               (51)

               Nadalje, podaci prikupljeni iz izvadaka izvješća spomenutih iznad u uvodnoj izjavi 48. i javno dostupni podaci pokazuju da su u 2007. osnovana najmanje dva nova proizvođača vinske kiseline.

               (52)

               Na temelju toga je jasno da je kapacitet u Kini nerazmjeran kada ga se usporedi s domaćom potrošnjom, što potvrđuje jasnu potrebu da kineski proizvođači povećaju svoj položaj na izvoznim tržištima.

         3.3.   Privlačnost tržišta Unije i ostalih trećih tržišta

               (53)

               Iz podataka koji su prikupljeni u kineskim trgovačkim društvima koja surađuju, razina cijena trećim zemljama u skladu je s razinom cijena koju mogu dobiti na tržištu Unije. Kako je spomenuto iznad, na kineskom domaćem tržištu postoji značajan prekomjerni kapacitet što ukazuje na to da postoji snažna i prirodna potrebna da se pronađu alternativna tržišta koja bi prihvatila taj višak proizvodnih kapaciteta.

               (54)

               Tržište Unije daleko je najveće na svijetu s oko 40 % svjetske potrošnje vinske kiseline, a i dalje je u rastu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 60. Iz podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka također je jasno da su kineska trgovačka društva pokazala veliki interes za razvoj prisutnosti na najvećem tržištu na svijetu i održavanju značajnog tržišnog udjela na tržištu Unije.

         4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

               (55)

               U pogledu gore opisanih navoda, može se zaključiti da ju značajni obujam uvoza iz Kine i dalje dampinški te da postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga. S obzirom na mogući rezervni kapacitet u Kini koji uključuje nove proizvođače koji su se pojavili na kineskom tržištu i činjenicu da je tržište Unije najveće tržište na svijetu s privlačnom razinom cijena, može se zaključiti da bi kineski izvoznici vjerojatno nastavili povećavati izvoz u Uniju po dampinškim cijenama ako se dopusti istek antidampinških mjera.

         D.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

               (56)

               Tijekom RRIP-a istovjetni proizvod proizvodilo je devet proizvođača u Uniji. Od tih devet proizvođača šest je u potpunosti surađivalo u ispitnom postupku, predalo obrasce za odabir uzoraka i zatražilo da ih se uključi u uzorak. Za navedenih je šest proizvođača utvrđeno da čine većinski udio, u ovom slučaju više od 73 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Kako je spomenuto u donjoj uvodnoj izjavi 57., devet proizvođača koji su pružili podatke u revizijskom zahtjevu dalje u tekstu nazivaju se „industrija Unije” u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.

               (57)

               Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su na sljedeće dvije razine:

                           —

                           makroekonomski elementi (proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, produktivnost, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost i visina dampinških marža te oporavak od učinaka prošlog dampinga) ocjenjivali su se na razini cjelokupne proizvodnje Unije na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji su se javili u kontekstu odabira uzoraka te na procjeni na temelju podataka iz revizijskog zahtjeva za ostala tri proizvođača iz Unije,

                           —

                           analiza mikroekonomskih elemenata (prosječne jedinične cijene, zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) izvršena je na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

               (58)

               Napominje se da se tržište vinskom kiselinom Unije odlikuje razmjerno malim brojem proizvođača, većinom malih i srednjih poduzeća smještenih u Italiji i Španjolskoj. Izuzev jednog proizvođača s poslovnim nastanom u Španjolskoj, koji samo proizvodi vinsku kiselinu, svi ostali proizvođači vertikalno su integrirani, a osnovna im je aktivnost proizvodnja alkohola od vinskog taloga, što je proces čiji je nusproizvod vinska kiselina.

         E.   STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE

   1.   Potrošnja na tržištu Unije

               (59)

               Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, podataka o kineskom izvozu iz baze podataka i obujmu uvoza za tržište Unije dobivenih od Eurostata te, što se tiče ostalih proizvođača iz Unije, iz procjene na temelju revizijskog zahtjeva.

               (60)

               Potrošnja vinske kiseline u Uniji povećala se između 2007. i RRIP-a za 11 %. Detaljnije, očita potražnja smanjila se od 2007. do 2009. za 15 %. No, tijekom RRIP-a potrošnja u Uniji dosegla je 29 964 tone, što predstavlja značajno povećanje od 26 postotnih bodova kada se usporedi s prethodnom godinom. To povećanje može se objasniti visokom elastičnošću cijena vinske kiseline. Naime, kada su cijene niske, kao što je bio slučaj tijekom RRIP-a, vinska kiselina može imati dodatne primjene te se koristiti kao zamjena za ostale kemijske proizvode sirovina kao što su limunska i jabučna kiselina, što objašnjava povećanje ukupne potrošnje u Uniji.

                  Tablica 1.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Ukupna potrošnja EU-a (u tonama)

                           26 931

                           25 333

                           22 983

                           29 964

                              Indeks

                              100

                              94

                              85

                              111

                              Izvor: odgovori na upitnik, baza podataka o kineskom izvozu, Eurostat.

         2.   Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Kine

   2.1.   Obujam i tržišni udio

               (61)

               Obujam cjelokupnog uvoza dotičnog proizvoda iz Kine u Uniju povećao se za 45 % tijekom razmatranog razdoblja. Isti je dosegao 8 495 tona u RRIP-u, što odgovara tržišnom udjelu od 28,4 %.

               (62)

               Obujam uvoza vinske kiseline od kineskih izvoznika koji podliježu antidampinškim mjerama u Uniju povećao se za 20 % i dosegao 3 649 tona u RRIP-u, što odgovara tržišnom udjelu od 12,2 %, s 11,3 % od početka razmatranog razdoblja. Preostali uvoz ili 4 846 tona izvršio je kineski izvoznik koji podliježe antidampinškoj marži od 0 % te koji je također uvećao svoj udio u ukupnom kineskom izvozu u Uniju tijekom razmatranog razdoblja (+ 9 postotnih bodova).

                  Tablica 2.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Obujam uvoza koji podliježe mjerama iz Kine (u tonama)

                           3 035

                           3 042

                           2 945

                           3 649

                              Indeks = 100

                              100

                              100

                              97

                              120

                           Tržišni udio uvoza koji podliježe mjerama iz Kine

                           11,3 %

                           12,0 %

                           12,8 %

                           12,2 %

                              Indeks = 100

                              100

                              106

                              113

                              107

         2.2.   Cijene i sniženje cijena

               (63)

               U sljedećoj je tablici prikazan razvoj prosječnih cijena CIF na granici EU-a za uvoz pod mjerama iz Kine i odgovarajuće prodajne cijene industrije Unije.

                  Tablica 3.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Cijena kineskog uvoza (EUR/tona) koji podliježe mjerama

                           1 834

                           2 060

                           1 966

                           1 819

                              Indeks = 100

                              100

                              112

                              107

                              99

                              Izvor: odgovori na upitnik, baza podataka iz članka 14. stavka 6.

               (64)

               Prosječna jedinična prodajna cijena kineskog izvoza koja podliježe mjerama na razini CIF u RRIP-u dosegla je 1 819 EUR/MT, što tijekom razmatranog razdoblja odgovara povećanju od 20 %.

               (65)

               U pogledu prodajne cijene vinske kiseline na tržištu Unije tijekom RRIP-a, napravljena je usporedba cijena vinske kiseline koju proizvodi i prodaje industrija Unije i one iz uvoza koji podliježe mjerama iz Kine. Odgovarajuće prodajne cijene industrije Unije bile su cijene prema nezavisnim kupcima, prema potrebi prilagođene na razinu franko tvornica, tj. bez troškova vozarine u Uniji i nakon odbitka popusta i rabata. Te su cijene uspoređene s prodajnim cijenama koje su naplaćivali prethodno navedeni kineski proizvođači izvoznici bez popusta i prema potrebi prilagođene cijenama CIF na granici EU-a s odgovarajućom prilagodbom za troškove carinjenja i troškove nakon uvoza. Ponderirana prosječna prodajna cijena Unije tijekom RRIP-a bila je 2 496 EUR/MT.

               (66)

               Usporedba prema vrstama pokazala je da se tijekom RRIP-a uvoz dotičnog proizvoda koji podliježe mjerama iz Kine prodavao u Uniji po cijenama koje značajno snižavaju cijene industrije Unije, kada se izraze kao postotak potonje, za 32,6 %.

         3.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

               (67)

               U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja, razmatran u pogledu obujma i tržišnog udjela te prosječne cijene uvoza.

                  Tablica 4.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz ostalih zemalja (u tonama)

                           590

                           135

                           156

                           845

                              Indeks = 100

                              100

                              23

                              26

                              143

                           Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja

                           2,2 %

                           0,5 %

                           0,7 %

                           2,8 %

                              Indeks = 100

                              100

                              24

                              31

                              129

                           Cijena uvoza (EUR/tona)

                           2 503

                           2 874

                           2 300

                           2 413

                              Izvor: Eurostat, baza podataka iz članka 14. stavka 6.

               (68)

               Obujam uvoza vinske kiseline iz ostalih trećih zemalja u EU povećao se u razmatranom razdoblju za 43 % i dosegao 845 tona u RRIP-u. Cijene tog uvoza razmjerno su visoke i značajno iznad cijena iz Kine te samo malo ispod prosječne razine cijena industrije Unije. No, može se smatrati da je uvoz iz ostalih trećih zemalja bio zanemariv jer je tijekom RRIP-a predstavljao tržišni udio od samo 2,8 % unatoč oštrom povećanju u pogledu postotka na kraju razmatranog razdoblja.

         4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (69)

               Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, ispitani su svi značajni gospodarski čimbenici i pokazatelji koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

         4.1.   Uvodne napomene

               (70)

               U pogledu činjenice da se odabir uzoraka uzorka koristio u vezi s industrijom Unije, u svrhu analize štete utvrđeni su pokazatelji štete na dvije razine kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 57.

         4.2.   Makroekonomski elementi

   (a)   Proizvodnja

               (71)

               Proizvodnja Unije povećala se za 5 % između 2007. i RRIP-a. Točnije, povećala se za 19 postotnih bodova između 2009. i RRIP-a na oko 30 500 MT nakon oštrog smanjenja između 2007. i 2009. od 14 %. Povećane razine proizvodnje omogućile su industriji Unije da obuzda povećanje troškova proizvodnje te su imale pozitivan utjecaj na cjelokupnu profitabilnost industrije Unije.

                  Tablica 5.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Obujam proizvodnje (u tonama)

                           29 000

                           27 500

                           25 000

                           30 588

                              Indeks = 100

                              100

                              95

                              86

                              105

                              Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.

         (b)   Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (72)

               Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije smanjio se za 2 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (73)

               Iskorištenost kapaciteta bila je 63 % u 2007. te je pala na 56 % u 2009. kako bi konačno dosegla 68 % tijekom RRIP-a. Niža iskorištenost u 2009. ocrtavala je negativne učinke krize. Ukupna iskorištenost kapaciteta povećala se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja što je doprinijelo daljnjem razvodnjavanju fiksnih troškova.

                  Tablica 6.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Proizvodni kapacitet (u tonama)

                           46 000

                           46 000

                           45 000

                           45 000

                              Indeks = 100

                              100

                              100

                              98

                              98

                           Iskorištenost kapaciteta

                           63 %

                           60 %

                           56 %

                           68 %

                              Indeks = 100

                              100

                              95

                              88

                              108

                              Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.

         (c)   Obujam prodaje

               (74)

               Obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije skromno se povećao u RRIP-u za 1 %. Prvo se smanjio za 11 % između 2007. i 2008., nakon koje se dodatno smanjio za 9 % u 2009. te je dosegao gotovo istu razinu na kraju razmatranog razdoblja kao i na početku razmatranog razdoblja, što pokazuje velika odstupanja uglavnom zbog gospodarske krize iz 2008. i 2009.

                  Tablica 7.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Prodaja nepovezanim strankama u Uniji (u tonama)

                           20 489

                           18 165

                           16 709

                           20 623

                              Indeks = 100

                              100

                              89

                              82

                              101

                              Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.

         (d)   Tržišni udio

               (75)

               Tijekom razmatranog razdoblja proizvođači iz Unije izgubili su 7,3 postotnih bodova tržišnog udjela koji se smanjio sa 76,1 % u 2007. na 68,8 % u RRIP-u. Navedeni gubitak tržišnog udjela odražava činjenicu da, unatoč porastu potrošnje, prodaja industrije Unije nije mogla napredovati istim tempom u razmatranom razdoblju, ali je ostala djelomično stabilna.

                  Tablica 8.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Tržišni udio proizvođača iz Unije

                           76,1 %

                           71,7 %

                           72,7 %

                           68,8 %

                              Indeks = 100

                              100

                              94

                              95

                              90

                              Izvor: odgovori na upitnik, revizijski zahtjev i Eurostat.

         (e)   Rast

               (76)

               Između 2007. i RRIP-a, dok se potrošnja Unije povećala za 11 %, obujam prodaje koju je industrija Unije izvršila na tržištu Unije ostao je stabilan, a tržišni udio industrije Unije smanjio se za 10 %. Stoga se zaključuje da industrija Unije nije mogla imati koristi ni od kakvog rasta tržišta.

         (f)   Zaposlenost

               (77)

               Razina zaposlenosti industrije Unije pokazala je smanjenje od 28 % između 2007. i RRIP-a. Točnije, broj osoba koji je zaposlen drastično se smanjio sa 320 u 2007. i 2008. na 280 u 2009. te 230 tijekom RRIP-a. Pad 2009. uzrokovan je naporima u restrukturiranju nekih proizvođača iz Unije.

                  Tablica 9.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Zaposlenost (osobe)

                           320

                           320

                           280

                           230

                              Indeks = 100

                              100

                              100

                              88

                              72

                              Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.

         (g)   Produktivnost

               (78)

               Produktivnost zaposlenika industrije Unije, mjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku u godini, porasla je za 47 % u razmatranom razdoblju. To odražava činjenicu da se proizvodnja povećala za 5 % dok su razine zaposlenosti pale za 28 % te je pokazatelj povećane učinkovitosti industrije Unije. To je posebno očito u RRIP-u kada se proizvodnja povećala, a razina zaposlenosti nastavila smanjivati te je proizvodnja bila 48 postotnih bodova viša nego 2009.

                  Tablica 10.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                           90

                           85

                           89

                           132

                              Indeks = 100

                              100

                              94

                              99

                              147

                              Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.

         4.3.   Podaci o proizvođačima iz Unije u uzorku

   (h)   Čimbenici koji utječu na prodajne cijene

               (79)

               Godišnje prosječne prodajne cijene proizvođača u uzorku na tržištu Unije nepovezanim kupcima povećale su se za 8 % između 2007. i 2009., ali su se smanjile za 6 % tijekom razmatranog razdoblja s obzirom na to da je u RRIP-u godišnja prosječna prodajna cijena dosegla 2 496 EUR/tona sa 2 667 EUR/tona u 2007. Dostupnost kalcijeva tartrata, koji se proizvodi od vinskog taloga i predstavlja 66 % ukupnog troška proizvodnje vinske kiseline, razlikuje se ovisno o kvaliteti berbe grožđa. Dakle, povoljni ili loši klimatski uvjeti imaju učinak na sveukupno opskrbu kalcijevim tartratom, što pak utječe na godišnje prosječne prodajne cijene. Trebalo bi napomenuti da 2007. i 2008. nisu bile povoljne godine u pogledu berbe grožđa, što je naknadno dovelo do povećanja troškova sirovina i prodajnih cijena nakon razdoblja proizvodnje (s obzirom na to da je riječ o sezonskom proizvodu, učinci se ostvaruju tek nekoliko mjeseci nakon berbe). S druge strane, s obzirom na to da je 2009. bila dobra godina za berbu grožđa, godišnje prosječne prodajne cijene u RRIP-u bile su 14 % niže u usporedbi s prethodnom godinom.

                  Tablica 11.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Jedinična cijena na tržištu EU-a (EUR/tona)

                           2 667

                           2 946

                           2 881

                           2 496

                              Indeks = 100

                              100

                              110

                              108

                              94

                              Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.

         (i)   Visina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga

               (80)

               S obzirom na razinu dampinga utvrđenu ovim ispitnim postupkom, nije utvrđen stvarni oporavak od prošlog dampinga te se smatralo da je industrija Unije i dalje osjetljiva na štetni učinak bilo kakvog dampinškog uvoza na tržište Unije. Podsjeća se da su u izvornom ispitnom postupku utvrđene dampinške marže od 4,7 % i 10,1 % za dva kineska proizvođača koji surađuju i odobren im je MET. Dampinška marža za sva ostala trgovačka društva iznosi 34,9 %. Nadalje, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 7., pokrenut je antidampinški postupak ograničen na jednog kineskog proizvođača izvoznika, društvo Hangzhou Bioking, koje ne podliježe mjerama te se ne može isključiti da bi se moglo utvrditi da provodi damping. Dodatno, kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama 48. i 54., vjerojatnost nastavka dampinga utvrđena je većinom na temelju dostupnog viška proizvodnog kapaciteta u Kini i razmjerno malog kineskog domaćeg tržišta. Kada je riječ o oporavku od prethodnog dampinškog uvoza iz Kine, važno je podsjetiti da nakon uvođenja konačnih mjera u siječnju 2006. uvoz iz Kine koji podliježe mjerama nastavio se povećavati kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 46. Stoga se nije mogao utvrditi nikakav stvarni oporavak od prošlog dampinga te se smatra da je industrija Unije i dalje osjetljiva na štetne učinke dampinškog uvoza na tržište Unije.

         (j)   Zalihe

               (81)

               Obujam zaliha ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja uz skroman rast od 2 %. Točnije, oštro je narastao za 65 % u 2008. kao izravna posljedica razvoja prodaje kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 74. Između 2008. i RRIP-a obujam zaliha smanjio se jer se prodaja nepovezanim strankama tijekom tog razdoblja povećala.

                  Tablica 12.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Završne zalihe (u tonama)

                           863

                           1 428

                           933

                           879

                              Indeks = 100

                              100

                              165

                              108

                              102

                              Izvor: odgovori na upitnik.

         (k)   Plaće

               (82)

               Prosječan trošak rada povećao se za 19 % tijekom razmatranog razdoblja unatoč trudu proizvođača u uzorku da smanje trošak rada, a posebno u pogledu niskokvalificiranih radnika, što se odrazilo u smanjenu sveukupne radne snage kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 77.

                  Tablica 13.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Prosječna plaća (EUR)

                           28 686

                           31 871

                           31 574

                           34 245

                              Indeks = 100

                              100

                              111

                              110

                              119

                              Izvor: odgovori na upitnik.

         (l)   Profitabilnost i povrat ulaganja

               (83)

               Tijekom razmatranog razdoblja, profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda proizvođača u uzorku na tržištu Unije nepovezanim kupcima, izražena kao postotak neto prodaje, povećala se za više od 6 postotnih bodova. Preciznije, profitabilnost proizvođača u uzorku između 2007. i 2008. pala je za 3,7 postotnih bodova na razinu od 7,7 %, za koju se smatralo da je ispod ciljne dobiti i porasla u 2009. i RRIP-u te dosegla 17,6 %.

               (84)

               Povrat ulaganja (ROI), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio trend profitabilnosti. Smanjio se s razine od 36,4 % u 2007. na 21,9 % u 2008. Povećao se na 44,4 % u 2009. te ponovno narastao u RRIP-u na 142,9 %. Sveukupno, povrat ulaganja ostao je vrlo pozitivan tijekom razmatranog razdoblja.

                  Tablica 14.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Profitabilnost EU-a (% neto prodaje)

                           11,4 %

                           7,7 %

                           12,5 %

                           17,6 %

                              Indeks = 100

                              100

                              67

                              109

                              153

                           Povrat ulaganja (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)

                           36,4 %

                           21,9 %

                           44,4 %

                           142,9 %

                              Indeks = 100

                              100

                              60

                              122

                              393

                              Izvor: odgovori na upitnik.

         (m)   Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala

               (85)

               Neto novčani tok iz poslovanja bio je pozitivan sa 4,6 milijuna EUR u 2007. Snizio se na 1,8 milijuna EUR u 2008. te se značajno poboljšao do kraja razmatranog razdoblja te dosegao razinu od 6,8 milijuna EUR u RRIP-u. Sveukupno, novčani tok u razmatranom je razdoblju bio stalno pozitivan.

               (86)

               Nije bilo pokazatelja da se industrija Unije susrela s poteškoćama u prikupljanju kapitala, uglavnom zbog toga što su, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 58., većina proizvođača u uzorku integrirana trgovačka društva.

                  Tablica 15.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Novčani tok (EUR)

                           4 691 458

                           1 841 705

                           4 706 092

                           6 802 164

                              Indeks = 100

                              100

                              39

                              100

                              145

                              Izvor: odgovori na upitnik.

         (n)   Ulaganja

               (87)

               Godišnja ulaganja u proizvodnju istovjetnog proizvoda proizvođača u uzroku smanjila su se za 23 % između 2007. i RRIP-a. Preciznije, povećala su se za 5 % između 2007. i 2008. te zatim dodatno povećala za 32 postotna boda u 2009. Oštri pad ulaganja uočen između 2009. i RRIP-a (– 60 postotnih bodova) djelomično se može objasniti činjenicom da su ispitana trgovačka društva već tijekom razmatranog razdoblja postigla potrebna zakazana glavna ulaganja.

                  Tablica 16.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           RRIP

                           Neto ulaganja (EUR)

                           2 518 189

                           2 632 013

                           3 461 990

                           1 943 290

                              Indeks = 100

                              100

                              105

                              137

                              77

                              Izvor: odgovori na upitnik.

         5.   Zaključak o stanju industrije Unije

               (88)

               Analiza makroekonomskih podataka pokazuje da je industrija Unije povećala proizvodnju i prodaju tijekom razmatranog razdoblja. No, uočeno povećanje, koje samo po sebi nije bilo značajno, trebalo bi promatrati u kontekstu povećane potražnje između 2007. i RRIP-a, čija je posljedica bila pad tržišnog udjela proizvođača iz Unije za 7,3 postotna boda na 68,8 %.

               (89)

               Važni gospodarski pokazatelji istodobno pokazuju napredak u pogledu gospodarskog stanja industrije Unije. Profitabilnost i povrat ulaganja ostali su pozitivni te je novčani tok također ostao pozitivan tijekom RRIP-a.

               (90)

               S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. No, sveukupni izostanak materijalne štete tijekom RRIP-a trebalo bi promatrati u svjetlu ostalih važnih pokazatelja štete koji su se negativno razvijali tijekom razmatranog razdoblja, što se posebno odnosi na prodajne cijene, gubitak tržišnog udjela i pad zaposlenosti. Dakle, smatra se da je stanje u industriji Unije i dalje osjetljivo te u nekim aspektima daleko od razina koje bi se mogle očekivati da se u potpunosti oporavila od štete utvrđene izvornim ispitnim postupkom.

         F.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

   1.   Učinak predviđenog obujma uvoza i cijena u slučaju stavljanja mjera izvan snage

               (91)

               Kako je zaključeno u gornjim uvodnim izjavama od 48. do 52., proizvođači izvoznici u Kini imaju značajne rezervne kapacitete i jasan potencijal značajnog povećanja obujma izvoza na tržište Unije, uključujući i preusmjeravanje izvoza s ostalih tržišta.

               (92)

               Izvozne cijene CIF vinske kiseline u Uniju od strane kineskih izvoznika koji trenutačno podliježu mjerama bile su značajno niže od cijena industrije Unije u RRIP-u te su prema vrstama snižavale cijenu za 32,6 %.

               (93)

               Analiza kineskog izvoza (12) vinske kiseline u ostatak svijeta nakon RRIP-a pokazuje da se njegov obujam značajno smanjio i to sa 10 862 MT u RRIP-u na 8 118 MT na kraju 2011. (– 25 %). Sniženje kineskog obujma izvoza od 2 744 tona na ostalim tržištima moglo bi dovesti do dodatnog dotoka kineskog izvoza u smjeru tržišta Unije.

               (94)

               Uzimajući u obzir postojeće rezervne kapacitete vinske kiseline u Kini i privlačnost tržišta Unije kako je gore navedeno, izvoznici iz Kine najvjerojatnije bi pokušali povećati svoj tržišni udio u Uniji i time industriji Unije nanijeli materijalnu štetu. Zato, u izostanku antidampinških pristojba na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Kine, svako povećanje obujma dampinškog uvoza iz Kine izvršilo bi još jači pritisak na cijene industrije Unije i uzrokovalo materijalnu štetu.

               (95)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 79. klimatski uvjeti/uvjeti vezani uz berbu imaju značajnu ulogu u cjelokupnom financijskom stanju industrije Unije. Podsjeća se da se vinska kiselina, koju također koriste proizvođači vina, može dobiti ili kao nusproizvod vinarstva ili, u slučaju kineskih izvoznika, putem kemijske sinteze od petrokemijskih spojeva ili onih povezanih s ugljenom, poput benzena.

               (96)

               Posljedično, trebalo bi nadalje napomenuti da ne postoje značajna ograničenja u obujmu proizvodnje za kinesku proizvodnju u pogledu njihovih metoda sintetičke proizvodnje, što nije slučaj kod proizvođača iz industrije Unije koji koriste prirodne sirovine – vinski talog.

               (97)

               S obzirom na to da profitabilnost industrije Unije djelomično ovisi o klimatskim uvjetima, čini se da se dobra profitabilnost postignuta tijekom RRIP-a ne može smatrati trajnom. Čak i tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije nije uvijek uspijevala postići ciljnu dobit od 8 %. Štoviše, u razdoblju od šest mjeseci nakon kraja RRIP-a, profitabilnost industrije Unije već je značajno pala na oko 3 % te se industrija ponovno zatekla u osjetljivom položaju.

         2.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete

               (98)

               Na temelju toga, zaključuje se da bi stavljanje mjera izvan snage najvjerojatnije dovelo do povećanja dampinškog izvoza podrijetlom iz Kine čime bi industrija Unije bila pod pritiskom da snizi cijene te bi se gospodarsko stanje industrije Unije pogoršalo. Stoga se zaključuje da bi stavljanje mjera protiv Kine izvan snage najvjerojatnije dovelo do ponavljanja štete industriji Unije.

         G.   INTERES UNIJE

   1.   Uvod

               (99)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera za Kinu bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir svih različitih uključenih interesa. Sve zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove prema članku 21. stavku 2. Osnovne uredbe.

               (100)

               Trebalo bi podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične strane.

               (101)

               Na temelju toga ispitano je postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera protiv uvoza podrijetlom iz Kine u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.

         2.   Interes industrije Unije i ostalih proizvođača iz Unije

               (102)

               Dokazano je da je industrija Unije općenito održiva industrija. To je potvrđeno pozitivnim razvojem njezinoga gospodarskog stanja promatranog tijekom razmatranog razdoblja djelomično zahvaljujući naporima u restrukturiranju i mjerama na snazi. Industrija Unije posebno je poboljšala svoju strukturu troškova i stanje dobiti te obujam proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja.

               (103)

               Opravdano se može očekivati da će industrija Unije nastaviti imati koristi od primjenjivanja mjera. Kada se mjere na uvoz podrijetlom iz Kine ne bi zadržale, industrija Unije vjerojatno bi ponovno pretrpjela materijalnu štetu zbog značajnog obujma dampinškog uvoza iz Kine, čime bi došlo do ozbiljnog pogoršanja njezinog financijskog stanja. Naime, postoji jasna vjerojatnost štetnog dampinga u značajnom obujmu, što industrija Unije ne bi mogla podnijeti. Industrija Unije stoga bi nastavila imati koristi od zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.

               (104)

               Prema tome, zaključuje se da bi zadržavanje antidampinških mjera protiv Kine jasno bilo u interesu industrije Unije.

         3.   Interes uvoznikâ

               (105)

               Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan. U ovom ispitnom postupku nisu surađivali trgovci/uvoznici. Imajući na umu da nema dokaza koji bi ukazivali na to da su mjere na snazi značajno utjecale na uvoznike, zaključuje se da nastavak mjera neće u značajnoj mjeri utjecati na uvoznike iz Unije.

         4.   Interes korisnikâ

               (106)

               Vinska kiselina uglavnom se koristi u industriji vina i prehrambenoj industriji kao dodatak hrani i pićima te u građevinskoj industriji kao retardant u proizvodnji gipsa.

               (107)

               U ovom ispitnom postupku kontaktirani su svi poznati korisnici.

               (108)

               Korisnici iz građevinske industrije nisu surađivali. Kako je utvrđeno u izvornom ispitnom postupku, vinska kiselina predstavlja manje od 2 % troškova proizvoda od gipsa ondje gdje se koristi. Dakle, zaključeno je da bi nastavak mjera imao zanemariv utjecaj na troškove i konkurentni položaj građevinske industrije.

               (109)

               Dva velika uvoznika/korisnika iz prehrambenog sektora u potpunosti su surađivala u ispitnom postupku. Utvrđeno je da su oba trgovačka društva profitabilna, uključujući njihove proizvodne linije koje koriste dotični proizvod kao jednu od sirovina. Osim toga, prodaja proizvoda proizvedenih pomoću dotičnog proizvoda predstavljala je samo manji postotak njihovog ukupnog prometa. Dakle može se zaključiti da nastavak mjera ne bi nepropisno utjecao na korisnike prehrambene industrije. Štoviše, za te je korisnike postojanje raznovrsnih izvora opskrbe dotičnog proizvoda prilično važno.

         5.   Zaključak o interesu Unije

               (110)

               Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.

         H.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (111)

               Sve su strane obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti nastavak primjene postojećih mjera na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Kine. Nakon te obavijesti također im je odobreno razdoblje za iznošenje prigovora.

               (112)

               Korisnik iz građevinskog sektora tvrdio je da bi produljenje mjera na snazi prouzrokovalo nestašicu dotičnog proizvoda te da bi moglo povećati proizvodne troškove i dovesti do većih cijena njegovih završnih proizvoda. Nisu pruženi dokazi koji potkrepljuju te tvrdnje. Dakle, zbog manjka opravdanja za tvrdnje kao i zbog nedostatka suradnje korisnika iz građevinskog sektora, nije bilo moguće potvrditi te tvrdnje.

               (113)

               Dva korisnika iz prehrambenog sektora koja su surađivala u ispitnom postupku tvrdila su da utjecaj nastavka mjera na prehrambenu industriju nije dovoljno razmatran te je jedan zatražio raspravu pred službenikom za saslušanje.

               (114)

               Tijekom rasprave korisnik nije izrazio neslaganje sa zaključkom da nastavak mjera ne bi imao sveukupno negativan učinak na profitabilnost trgovačkog društva kao cjeline, već je tvrdio da bi utjecaj na profitabilnost određene proizvodne linije koja koristi dotični proizvod, a koja predstavlja samo manji postotak ukupnog prometa, bio značajan. Također je tvrdio da su domaće cijene za vinsku kiselinu značajno narasle nakon razdoblja revizije ispitnog postupka te da bi te razine cijena ponovno značajno smanjile njegovu profitabilnost. No, korisnik nije porekao da je porast cijena rezultat manjka opskrbe sirovinom na tržištu Unije čija se razina redovito mijenja ovisno o berbi grožđa te se ne može smatrati trajnom niti prouzročenom antidampinškim mjerama na snazi.

               (115)

               Tijekom rasprave s timom za ispitni postupak, drugi se korisnik koji surađuje protivio produljenju mjera argumentima slične prirode. Dakle, ti su argumenti odbačeni zbog sličnog razloga (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu).

               (116)

               Kineski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da se industriju Unije ne može i dalje smatrati osjetljivom te da je osnovni razlog utjecaja na stanje industrije Unije blisko vezan uz klimatske uvjete te da je, posljedično, protiv nastavka mjera. Te tvrdnje nisu potkrijepljene dokazima te nisu prihvaćene. Nadalje, njihova priroda nije bila takva da bi promijenila nalaze u pogledu stanja industrije Unije.

               (117)

               Konačno, industrija Unije, uzimajući u obzir podatke o profitabilnost tijekom razmatranog razdoblja, opravdala je da je zatvaranje jednog francuskog proizvođača sredinom 2008. kratkoročno smanjilo količinu dotičnog proizvoda dostupnu na domaćem tržištu, što je dovelo do privremenog povećanja prodajne cijene i istovremenog povećanja profitabilnosti. Industrija Unije tvrdila je da se, s obzirom na te okolnosti, promjene nisu mogle smatrati trajnima. Nalazi u pogledu stanja industrije Unije zato ostaju nepromijenjeni.

               (118)

               Ukratko, nakon razmatranja svih komentara primljenih nakon objave zaključaka ispitnog postupka zainteresiranim stranama, smatralo se da ni jedan od njih nije bio takav da bi promijenio zaključke do kojih se došlo tijekom ispitnog postupka.

               (119)

               Iz gore navedenoga slijedi da bi se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Kine trebale zadržati na dodatno razdoblje od pet godina,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz vinske kiseline, isključujući vinsku kiselinu D-(-) s negativnom optičkom rotacijom od najmanje 12,0 stupnjeva, mjerenom u vodenoj otopini prema metodi opisanoj u Europskoj farmakopeji, trenutačno obuhvaćene oznakom KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:

               Trgovačko društvo

               Antidampinška pristojba

               Dodatna oznaka TARIC

               Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd, Grad Changzou, Narodna Republika Kina

               10,1 %

               A688

               Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Narodna Republika Kina

               4,7 %

               A689

               Sva ostala trgovačka društva (osim društva Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Grad Hangzhou, Narodna Republika Kina — dodatna oznaka TARIC A687)

               34,9 %

               A999

         3.   Primjena stopa individualne pristojbe navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
   4.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 16. travnja 2012.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         N. WAMMEN

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 23, 27.1.2006., str. 1.

      (3)  SL L 48, 22.2.2008., str. 1.

      (4)  WT/DS295/AB/R, 29. studenoga 2005.

      (5)  SL L 108, 20.4.2012., str. 1.

      (6)  SL C 211, 4.8.2010., str. 11.

      (7)  SL C 24, 26.1.2011., str. 14.

      (8)  SL C 223, 29.7.2011., str. 11.

      (9)  SL C 223, 29.7.2011., str. 16.

      (10)  Primjerice Chemical Economic Handbook (CEH) ili izvješća društva CCM International Ltd.

      (11)  Primjerice Chemical Economic Handbook (CEH) ili izvješća društva CCM International Ltd.

      (12)

      Izvor: baza podataka o kineskom izvozu.
   PRILOG

               1.

               Izjava potpisana od strane službene osobe subjekta koji izdaje račun mora, u sljedećem obliku, biti navedena na važećem računu iz članka 1. stavka 3.: ime i funkcija službene osobe subjekta koja je izdala račun.

               2.

               Sljedeća izjava: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) vinske kiseline prodane za izvoz u Europsku uniju i navedene na ovom računu, proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u (dotična zemlja). Izjavljujem da su podaci navedeni u ovom računu potpuni i ispravni.”

      Datum i potpis


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1126 оd 10. srpnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               11.7.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 184/11

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1126
   оd 10. srpnja 2015.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 10. srpnja 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  MA

                  181,3

                  MK

                  43,8

                  ZZ

                  112,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  119,7

                  ZZ

                  119,7

                  0805 50 10

                  AR

                  98,0

                  TR

                  108,0

                  UY

                  76,8

                  ZA

                  135,1

                  ZZ

                  104,5

                  0808 10 80

                  AR

                  98,9

                  BR

                  106,0

                  CL

                  131,8

                  NZ

                  147,1

                  US

                  173,4

                  ZA

                  122,1

                  ZZ

                  129,9

                  0808 30 90

                  AR

                  114,9

                  CL

                  127,1

                  CN

                  86,2

                  NZ

                  235,9

                  ZA

                  124,0

                  ZZ

                  137,6

                  0809 10 00

                  TR

                  239,3

                  ZZ

                  239,3

                  0809 29 00

                  TR

                  239,3

                  ZZ

                  239,3

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  CL

                  181,4

                  ZZ

                  181,4

                  0809 40 05

                  BA

                  95,4

                  CL

                  126,8

                  ZZ

                  111,1

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena Uredba Komisije (EU) br. 476/2013 od 23. svibnja 2013. o utvrđivanju količinskih ograničenja za izvoz šećera izvan kvote i izoglukoze izvan kvote do kraja tržišne godine 2013./2014.

text:
               03/Sv. 070

               HR

               Službeni list Europske unije

               255

         32013R0476

               L 138/5

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               23.05.2013.

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 476/2013
   od 23. svibnja 2013.
   o utvrđivanju količinskih ograničenja za izvoz šećera izvan kvote i izoglukoze izvan kvote do kraja tržišne godine 2013./2014.
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1), a posebno njezin članak 61., prvi stavak, točku (d), u vezi s njezinim člankom 4.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 61., prvim stavkom, točkom (d) Uredbe (EZ) br. 1234/2007, šećer ili izoglukoza čija proizvodnja premašuje kvotu iz članka 56. te Uredbe može se izvoziti samo u okviru količinskih ograničenja koja se moraju utvrditi.

               (2)

               Detaljna provedbena pravila za izvoz izvan kvote, posebno u vezi s izdavanjem izvoznih dozvola, utvrđena su Uredbom Komisije (EZ) br. 951/2006 (2). Količinska ograničenja bi, međutim, s obzirom na eventualne mogućnosti na izvoznim tržištima, trebalo utvrditi za svaku tržišnu godinu.

               (3)

               Za neke proizvođače šećera i izoglukoze u Uniji izvoz iz Unije čini važan dio njihovih gospodarskih djelatnosti te su izvan Unije uspostavili tradicionalna tržišta. Izvoz šećera i izoglukoze na ta tržišta mogao bi biti gospodarski isplativ i bez dodjele izvoznih subvencija. S tim je ciljem potrebno utvrditi količinsko ograničenje za izvoz šećera i izoglukoze izvan kvote tako da dotični proizvođači iz EU-a mogu nastaviti opskrbljivati svoja tradicionalna tržišta.

               (4)

               Procjenjuje se da bi početno utvrđivanje količinskog ograničenja za izvoz šećera izvan kvote u visini od 650 000 tona, u jednakovrijednoj količini bijelog šećera, i za izvoz izoglukoze izvan kvote u visini od 70 000 tona suhe tvari za tržišnu godinu 2013./2014. odgovaralo potražnji na tržištu.

               (5)

               Izvoz šećera iz Unije u određene bliže države odredišta i treće države koje proizvodima iz Unije jamče povlašteni uvozni režim trenutačno je u posebno povoljnom konkurentskom položaju. Zbog nepostojanja odgovarajućih instrumenata uzajamne pomoći za borbu protiv nepravilnosti te kako bi se rizici od prevare sveli na najmanju moguću mjeru i kako bi se spriječile moguće zlouporabe u vezi s ponovnim uvozom ili ponovnim unosom šećera izvan kvote u Uniju, određene bliže države odredišta trebalo bi isključiti iz prihvatljivih odredišta.

               (6)

               S obzirom na procjenu da su rizici za moguće prevare u vezi s izoglukozom zbog prirode tog proizvoda manji, nije potrebno ograničiti prihvatljive države odredišta za izvoz izoglukoze izvan kvote.

               (7)

               Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Upravljačkog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Utvrđivanje količinskog ograničenja za izvoz šećera izvan kvote
   1.   Količinsko ograničenje iz članka 61., prvog stavka, točke (d) Uredbe (EZ) br. 1234/2007 za tržišnu godinu 2013./2014. iznosi 650 000 tona za izvoz bez subvencija bijelog šećera izvan kvote obuhvaćenog oznakom KN 1701 99.
   2.   Izvoz u okviru količinskog ograničenja utvrđenog u stavku 1. dozvoljava se za sve države odredišta osim sljedećih:

               (a)

               trećih zemalja: Albanija, Andora, Bosna i Hercegovina, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Sveta Stolica (Država Vatikanskoga Grada), Lihtenštajn, Crna Gora, San Marino i Srbija (3);

               (b)

               područja država članica koja ne tvore dio carinskog područja Unije: Farski Otoci, Grenland, Heligoland, Ceuta, Melilla, općine Livigno i Campione d’Italia i područja Republike Cipra u kojima Vlada Republike Cipra ne izvršava stvarnu kontrolu;

               (c)

               europskih teritorija za čije je vanjske odnose odgovorna država članica, ali koji ne tvore dio carinskog područja Unije: Gibraltar.

         Članak 2.
   Utvrđivanje količinskog ograničenja za izvoz izoglukoze izvan kvote
   1.   Za tržišnu godinu 2013./2014. količinsko ograničenje iz članka 61., prvog stavka, točke (d) Uredbe (EZ) br. 1234/2007 iznosi 70 000 tona suhe tvari za izvoz bez subvencije glukoze izvan kvote, obuhvaćene oznakama KN 1702 40 10, KN 1702 60 10 i KN 1702 90 30.
   2.   Izvoz proizvoda iz stavka 1. dozvoljava se samo ako ispunjava uvjete utvrđene u članku 4. Uredbe (EZ) br. 951/2006.
   Članak 3.
   Stupanje na snagu
   Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Primjenjuje se od 1. listopada 2013.
   Prestaje važiti 30. rujna 2014.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 23. svibnja 2013.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

      (2)  SL L 178, 1.7.2006., str. 24.

      (3)  Kao i Kosovo u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1244 od 10. lipnja 1999.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1354 оd 5. kolovoza 2016. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

text:
               10.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 215/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1354
   оd 5. kolovoza 2016.
   o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezin članak 57. stavak 4. i članak 58. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (2) potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

               (2)

               Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvodi daljnja podjela te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije radi primjene tarifnih i drugih mjera povezanih s trgovinom robom.

               (3)

               U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi trebalo bi na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2.

               (4)

               Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 34. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 952/2013 osoba kojoj su dane obvezujuće tarifne informacije za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, može nastaviti navoditi te informacije tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca.

               (5)

               Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Roba iz stupca 1. tablice u Prilogu razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu u oznaku KN iz stupca 2. te tablice.
   Članak 2.
   U skladu s člankom 34. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 952/2013 obvezujuće tarifne informacije koje nisu u skladu s ovom Uredbom mogu se nastaviti navoditi tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 5. kolovoza 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Stephen QUEST

            Glavni direktor za oporezivanje i carinsku uniju

      (1)  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

      (2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

      PRILOG

                  Opis robe

                  Razvrstavanje
                  (oznaka KN)

                  Obrazloženje

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Proizvod (takozvani „uložak s tonerom”) koji se sastoji od pravokutnog plastičnog spremnika s tonerom dimenzija približno 11 cm × 11 cm × 7 cm. Na vanjskoj su strani uloška zupčanici koji su posebno izrađeni kako bi mogli funkcionirati zajedno s određenim mehaničkim dijelovima točno određenog pisača. Iznutra je uložak opremljen rotacijskim mehanizmom koji funkcionira zajedno sa zupčanicima. Rotacijom se sprječava aglomeracija tonera u ulošku kad je uložak smješten u pisač. S pomoću elektrostatičke privlačnosti uložak može ispuštati toner.

                  8443 99 90

                  Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1 i 6 za tumačenje kombinirane nomenklature, napomenom 2(b) uz odsjek XVI i nazivima oznaka KN 8443 , 8443 99  i 8443 99 90 .
                  Razvrstavanje u tarifni broj 3707  kao kemijski pripravci za fotografsku uporabu isključeno je jer uložak osim tonera sadržava i mehaničke dijelove kao što su zupčanici i rotacijski mehanizam.
                  Budući da uložak sadržava posebne namjenske zupčanike, namijenjen je uporabi u točno određenom pisaču. To je ključno za stvarno mehaničko funkcioniranje pisača jer mehanički dijelovi pisača funkcioniraju zajedno s mehaničkim dijelovima uloška te pisač ne bi mogao funkcionirati bez tog točno određenog uloška (vidjeti i mišljenja WCO-a o razvrstavanju 8443.99/2 i 8443.99/3).
                  Proizvod se stoga razvrstava u oznaku KN 8443 99 90  kao dio pisača.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 423/2013 od 7. svibnja 2013. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Stornoway Black Pudding (ZOZP))

text:
               15/Sv. 25

               HR

               Službeni list Europske unije

               259

         32013R0423

               L 127/5

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 423/2013
   od 7. svibnja 2013.
   o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Stornoway Black Pudding (ZOZP))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Uredba (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. stupila je na snagu 3. siječnja 2013. Njome je stavljena izvan snage i zamijenjena Uredba Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (2).

               (2)

               U skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 510/2006, zahtjev Ujedinjene Kraljevine za registraciju naziva „Stornoway Black Pudding” objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (3).

               (3)

               Kako Komisija nije primila ni jedan prigovor u smislu članka 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006, taj bi naziv trebalo upisati u registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv naveden u Prilogu ovoj Uredbi ovim se upisuje u registar.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 7. svibnja 2013.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,
         Dacian CIOLOȘ

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12.

      (3)  SL C 169, 15.6.2012., str. 25.
   PRILOG
   Poljoprivredni proizvodi navedeni u Prilogu I. Ugovoru namijenjeni prehrani ljudi:

      Razred 1.2.   Mesni proizvodi (kuhani, usoljeni, dimljeni itd.)

   UJEDINJENA KRALJEVINA
   Stornoway Black Pudding (ZOZP)


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/913 оd 9. lipnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               10.6.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 153/29

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/913
   оd 9. lipnja 2016.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 9. lipnja 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  IL

                  259,4

                  MA

                  133,2

                  TR

                  69,0

                  ZZ

                  153,9

                  0709 93 10

                  TR

                  113,2

                  ZZ

                  113,2

                  0805 50 10

                  AR

                  171,0

                  IL

                  134,0

                  MA

                  106,8

                  TR

                  157,0

                  ZA

                  188,7

                  ZZ

                  151,5

                  0808 10 80

                  AR

                  127,6

                  BR

                  106,7

                  CL

                  130,1

                  CN

                  110,9

                  NZ

                  152,6

                  US

                  173,7

                  UY

                  107,2

                  ZA

                  119,2

                  ZZ

                  128,5

                  0809 10 00

                  TR

                  277,4

                  ZZ

                  277,4

                  0809 29 00

                  TR

                  508,7

                  US

                  888,6

                  ZZ

                  698,7

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1335 оd 4. kolovoza 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               5.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 212/5

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1335
   оd 4. kolovoza 2016.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 4. kolovoza 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  MA

                  168,9

                  ZZ

                  168,9

                  0709 93 10

                  TR

                  136,2

                  ZZ

                  136,2

                  0805 50 10

                  AR

                  182,5

                  CL

                  148,9

                  MA

                  157,0

                  TR

                  157,0

                  UY

                  180,5

                  ZA

                  164,1

                  ZZ

                  165,0

                  0806 10 10

                  BR

                  163,2

                  EG

                  207,9

                  MA

                  179,9

                  TR

                  167,5

                  ZZ

                  179,6

                  0808 10 80

                  AR

                  108,5

                  BR

                  102,1

                  CL

                  141,3

                  CN

                  137,7

                  NZ

                  125,1

                  PE

                  106,8

                  US

                  80,4

                  ZA

                  108,2

                  ZZ

                  113,8

                  0808 30 90

                  AR

                  96,7

                  CL

                  126,0

                  NZ

                  141,8

                  TR

                  154,8

                  ZA

                  124,1

                  ZZ

                  128,7

                  0809 29 00

                  CA

                  331,3

                  TR

                  234,6

                  ZZ

                  283,0

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  143,2

                  ZZ

                  143,2

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.