title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1002 оd 16. lipnja 2015. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Obazda/Obatzter (ZOZP))

text:
               26.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 161/5

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1002
   оd 16. lipnja 2015.
   o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Obazda/Obatzter (ZOZP))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Njemačke za upis naziva „Obazda”/„Obatzter” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Obazda”/„Obatzter” potrebno je upisati u registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv „Obazda”/„Obatzter” (ZOZP) upisuje se u registar.
   Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.4. Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, mliječni proizvodi osim maslaca itd.) iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 16. lipnja 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Phil HOGAN

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  SL C 55, 14.2.2015., str. 15.

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).


title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1242/2010 od 20. prosinca 2010. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz užadi od sintetičkih vlakana podrijetlom iz Indije nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

text:
               11/Sv. 119

               HR

               Službeni list Europske unije

               131

         32010R1242

               L 338/10

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1242/2010
   od 20. prosinca 2010.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz užadi od sintetičkih vlakana podrijetlom iz Indije nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2. i stavak 5.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je, nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Uredbom (EZ) br. 1312/98 od 24. lipnja 1998. (2) uvelo konačne antidampinške pristojbe („početne mjere”) na uvoz užadi od sintetičkih vlakana podrijetlom iz Indije. Uvedene razine pristojbe za jednog su proizvođača uvoznika iz Indije bile 53 %, a za sav ostali uvoz iz Indije („dotična zemlja”) bile su 82 %.

               (2)

               Nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne Uredbe („prethodna revizija nakon isteka mjera”), Vijeće je zadržalo te mjere prema Uredbi (EZ) br. 1736/2004 od 4. listopada 2004. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz užadi od sintetičkih vlakana podrijetlom iz Indije (3).

         2.   Zahtjev za reviziju

               (3)

               Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne Uredbe podnio je 4. svibnja 2009. Odbor za vezu industrija proizvodnje konopa, uzica i mrežastih proizvoda EU-a (Eurocord) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje užadi od sintetičkih vlakana u Uniji.

               (4)

               Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao ponavljanje dampinga i štetu industriji Unije.

               (5)

               Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 7. listopada 2009. putem obavijesti o pokretanju postupka objavljene u Službenom listu Europske unije
                   (4) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.

         3.   Ispitni postupak

   3.1.   Razdoblje ispitnog postupka

               (6)

               Ispitni postupak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje između 1. listopada 2008. i 30. rujna 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje između 1. siječnja 2006. i kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).

         3.2.   Stranke na koje se odnosi ispitni postupak

               (7)

               Komisija je službeno obavijestila poznate proizvođače iz Unije, izvoznike i proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, predstavnike dotične zemlje, uvoznike te udruženje korisnika na koje se navedeno odnosi o pokretanju postupka revizije nakon isteka mjera.

               (8)

               Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile, te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.

         4.   Odabir uzoraka

               (9)

               S obzirom na očito veliki broj proizvođača iz Unije i proizvođača izvoznika u Indiji, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Da bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje stranke bile su zamoljene da se jave unutar 15 dana od početka revizija i dostave Komisiji podatke zahtijevane u Obavijesti o pokretanju postupka.

               (10)

               Ukupno se odazvalo pet proizvođača iz Indije, od kojih je dvoje iz iste skupine, i dostavilo tražene podatke u roku te izrazilo želju da ih se uključi u uzorak. Četiri od pet navedenih trgovačkih društava proizvodilo je i izvozilo dotični proizvod na tržište Unije tijekom RRIP-a. Peto trgovačko društvo, međutim, nije izvozilo dotični proizvod na tržište Unije tijekom RRIP-a. Svih pet trgovačkih društava smatralo se društvima koja su surađivala te su uzeti u obzir za odabir uzorka. Razina suradnje iz Indije, tj. postotak izvoza trgovačkih društava iz Indije u Uniju u usporedbi sa cjelokupnim izvozom iz Indije u Uniju nije se mogao izračunati jer je ukupni izvoz u Uniju tijekom RRIP-a koji je prijavilo pet trgovačkih društava koja su surađivala bio značajno viši od obujma koji je zabilježio Eurostat za sav uvoz iz Indije zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 21. do 23.

               (11)

               Uzorak je odabran u suglasnosti s indijskim vlastima i uključivao je četiri trgovačka društva koja su prijavila izvoznu prodaju u Uniju. Dva od četiri trgovačka društva u uzorku bila su povezana. Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku surađivao samo jedan proizvođač izvoznik i on trenutačno podliježe individualnoj antidampinškoj pristojbi. Također se podsjeća da u prethodnoj reviziji nakon isteka mjere nijedan od proizvođača izvoznika nije surađivao te su, u skladu s odredbama iz članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe, nalazi temeljeni na dostupnim činjenicama.

               (12)

               Osamnaest proizvođača iz Unije (svih petnaest podnositelja pritužbe i još tri proizvođača koji zajedno predstavljaju 78 % ukupne proizvodnje Unije) pružili su tražene podatke i pristali da ih se uključi u uzorak. Na temelju podataka primljenih od proizvođača iz Unije koji su surađivali, Komisija je odabrala uzorak od pet proizvođača iz Unije koji predstavljaju približno 40 % industrije Unije, kako je definirano u uvodnoj izjavi 40., i oko pola prodaje svih proizvođača iz Unije koji su surađivali s nepovezanim kupcima u Uniji. Uzorak je odabran na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje i zemljopisne pokrivenosti proizvođača u Uniji koje bi se objektivno moglo ispitati tijekom raspoloživog vremena. Jedan od pet proizvođača iz Unije u uzorku započeo je s radom u razmatranom razdoblju tako da podaci o njemu nisu korišteni u analizi kretanja pokazatelja štete kako bi se izbjegli poremećaji u tim kretanjima. Međutim, brojke ostala četiri proizvođača iz Unije u uzorku koje su se koristite u analizi tih kretanja ostale su reprezentativne.

               (13)

               Komisija je poslala upitnike pet proizvođača iz Unije u uzorku kao i četirima proizvođačima izvoznicima iz Indije u uzorku.

               (14)

               Odgovori na upitnik primljeni su od svih pet proizvođača iz Unije u uzorku. Od četiri proizvođača izvoznika iz Indije jedan je prestao surađivati dok su ostala tri (od čega su dva povezana) odgovorila na upitnik u zadanom roku. Zato se konačno uzorak proizvođača izvoznika iz Indije sastojao od ta tri indijska trgovačka društva koja su odgovorila na upitnik.

         5.   Provjera primljenih podataka

               (15)

               Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala neophodnima za određivanje nastavka ili vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:

                           5.1.

                              Proizvođači izvoznici u Indiji

                                       —

                                       Axiom Imex International Ltd., Boisar,

                                       —

                                       Tufropes Private Limited, Silvassa,

                                       —

                                       India Nets, Indore;

                           5.2.

                              Proizvođači iz Unije

                                       —

                                       Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),

                                       —

                                       Eurorope SA (Grčka),

                                       —

                                       Lanex A.S. (Češka),

                                       —

                                       Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),

                                       —

                                       Teufelberger Ges.m.b.H. (Austrija).

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   1.   Dotični proizvod

               (16)

               Dotični proizvod isti je kao proizvod iz početnog ispitnog postupka i definira se kako slijedi: Konopi, uzice, užad i kabeli, bez obzira jesu li pleteni ili nepleteni, impregnirani ili neimpregnirani, prevučeni, prekriveni ili obloženi gumom ili plastičnom masom, od polietilena ili polipropilena, osim konopa za vezanje ili zamatanje, vrijednosti više od 50 000 deciteksa (5 g/m), te ostala sintetička vlakna od najlona ili drugih poliamida ili od poliestera vrijednosti više od 50000 deciteksa (5 g/m). Trenutačno je obuhvaćen oznakama KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11. i 5607 50 19. Dotični proizvod koristi se u širokom rasponu pomorskih i industrijskih primjena, posebno u brodarstvu (posebno u svrhe privezivanja) te u ribarskoj industriji.

               (17)

               Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da gore navedena užad za privezivanje nije obuhvaćena definicijom dotičnog proizvoda jer bi se zbog upletaka pričvršćenih na užad proizvodi trebali deklarirati kao „proizvodi od užadi” koji pripadaju drugoj oznaci KN (također vidjeti uvodnu izjavu 23.).No, treba podsjetiti da je upućivanje na užad za privezivanje izvršeno samo u kontekstu primjene različitih vrsta dotičnog proizvoda od kojih su sve definirane kao užad od sintetičkih vlakana kako je određeno uvodnom izjavom 16.

         2.   Istovjetni proizvod

               (18)

               Kako je pokazao početni ispitni postupak i potvrdio ovaj ispitni postupak, dotični proizvod i užad od sintetičkih vlakana koju proizvode i prodaju proizvođači izvoznici iz Indije na svom domaćem tržištu te oni koje proizvode i prodaju proizvođači iz Unije u Uniji u svakom su pogledu istovjetni i dijele iste osnovne fizičke i kemijske značajke. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

               (19)

               Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da proizvod koji je proizvela industrija Unije nije usporediv s dotičnim proizvodom jer su proizvođači iz Unije počeli koristiti novu vrstu sirovine naziva Dyneema, koja je puno skuplja od ostalih sirovina s obzirom na to da proizvodi temeljeni na njoj imaju puno bolji otpor. Točno je da indijski proizvođači u uzorku ne koriste tu vrstu sirovine. No, prvo treba napomenuti da dotični proizvodi čine samo mali dio proizvoda koje prodaju proizvođači iz Unije. Iako je točno da neki proizvođači iz Unije sve više koriste tu vrstu vlakna, užad Dyneema čini samo manji djelić proizvodnje Unije. Dakle, dok značajna razlika u trošku sirovine (moguće oko 25 do 30 puta skuplja) može imati neki utjecaj najviše na pokazatelj štete u pogledu prosječne prodajne cijene industrije Unije, utjecaj užadi Dyneema na cjelokupnu procjenu ostaje ograničen zbog prevladavajuće količine „standardne” užadi proizvedene u Uniji. Drugo, svi izračuni iz ove revizije nakon isteka mjere temeljeni su na usporedbi odgovarajućih vrsta proizvoda pri čemu se uzimaju u obzir različite sirovine. Dakle, nisu mogući poremećaji u izračunu zahvaljujući razlici u ponudi proizvoda. U svakom slučaju, proizvod koji koristi sirovine kao što je Dyneema i dalje ima iste osnovne fizičke i kemijske značajke kao i dotični proizvod. Tvrdnja je stoga odbačena.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

               (20)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitivala se vjerojatnost ponavljanja ili nastavka dampinga nakon mogućeg isteka mjera na snazi protiv Indije.

         1.   Obujam uvoza

               (21)

               Na temelju Eurostatovih podataka, tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza dotičnog proizvoda iz Indije bio je neznatan. Tijekom RRIP-a obujam uvoza iz Indije iznosio je 31 tonu, dakle manje od 0,1 % potrošnje Unije tijekom RRIP-a:

                           (u tonama)

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Indija

                           3

                           4

                           19

                           31

                              Uvoz dotičnog proizvoda iz Indije, izvor - Comext

               (22)

               No, prema provjerenim podacima, tri trgovačka društva uključena u uzorak otpremala su značajno veći obujam dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RRIP-a od obujma koji objavljuje Eurostat. U tom se pogledu podsjeća da su u početnom ispitnom postupku uvoznici pružili podatke iz kojih se vidjeti da neke količine dotičnog proizvoda nabavljenog iz Indije nisu puštene u slobodan promet na tržište Unije, već su pohranjene u carinska skladišta i prodane prekooceanskim brodovima ili naftnim platformama. Jedan proizvođač koji je uložio pritužbu ponovio je taj argument u ovom ispitnom postupku. Zbog manjka suradnje lučkih trgovaca u ovom ispitnom postupku, tu se tvrdnju nije moglo potvrditi. No, na temelju popisa kupaca koji su predali proizvođači izvoznici u uzorku, jasno je da su većina kupaca bili brodski, pomorski i prekomorski dobavljači u lukama Unije. Na temelju gore navedenog, čini se da je takva prodaja razlog razlike između statističkih podataka i prijavljenih brojčanih podataka.

               (23)

               Treba spomenuti da su u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjere također bili i navodi o praksama izbjegavanja mjera. U tom je pogledu podnositelj zahtjeva tvrdio da je određeni obujam užadi od sintetičkih vlakana iz Indije ušao u Uniju pod tarifnim brojem KN 5609 (Proizvodi od […] konopa, uzica, užadi ili kabela) koji ne podliježe mjerama. No, u ovom ispitnom postupku nisu pronađeni podaci koji bi potkrijepili taj stav.

               (24)

               Na temelju gore navedenog smatra se da je 31 tona dotičnog proizvoda uvezena iz Indije u carinsko područje Unije tijekom RRIP-a. U pogledu provjerene izvozne prodaje lukama Unije koja nije puštena u slobodan promet na tržištu Unije od strane tri indijska proizvođača u uzorku, ta se prodaja smatra dijelom indijskog izvoza trećim zemljama.

               (25)

               S obzirom na nepostojanje značajnog obujma uvoza iz Indije u Uniju, on nije služio kao osnova za reprezentativnu analizu za vjerojatnost nastavka dampinga ili štete. U pogledu tako ograničenog stvarnog obujma uvoza ne može se zaključiti da je tijekom RRIP-a postojao štetni damping iz Indije. Dakle, analiza se usredotočila na vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete ako se dopusti istek mjera.

         2.   Vjerojatni razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

   2.1.   Proizvodni kapacitet

               (26)

               Ispitano je postoji li u dotičnoj zemlji nekorišteni proizvodni kapacitet koji bi stvorio mogućnost nastavka dampinškog uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

               (27)

               Utvrđeno je da se proizvodni kapacitet tri proizvođača izvoznika iz uzorka povećao između 2007. i RRIP-a dok se iskorištenost kapaciteta istodobno smanjila. Rezervni kapaciteti triju trgovačkih društava bili su oko 75 % potrošnje Unije u RRIP-u. To ukazuje na vjerojatno povećanje obujma izvoza u Uniju ako se dopusti istek mjera.

               (28)

               Uzimajući u obzir druge proizvođače užadi od sintetičkih vlakana u Indiji, poznato je da je Garware, trgovačko društvo koje je prestalo surađivati nakon faze odabira uzorka, važan proizvođač te da, prema službenoj internetskoj stranici, ima značajni proizvodni kapacitet. Dodatno, u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjere navode se četiri ostala velika indijska proizvođača. Ima i nekoliko srednjih i malih indijskih proizvođača koji su vršili pretežno domaću prodaju. U nedostatku suradnje tih indijskih proizvođača, njihov proizvodni kapacitet nije poznat, ali može se pretpostaviti da je kretanje trgovačkih društava koja su surađivala usporedivo i da ti proizvođači imaju dodatni rezervni kapacitet.

               (29)

               Nakon objave nalaza svi indijski proizvođači u uzorku osporili su podatke vezane uz njihov skupni rezervni kapacitet. No, sve te podatke trgovačka društva sama su prijavila te su za svako društvo pojedinačno provjereni tijekom ispitnog postupka na licu mjesta. Stoga su te tvrdnje odbačene.

         2.2.   Obujam prodaje lukama Unije i ostalim izvoznim tržištima

               (30)

               Obujam izvozne prodaje tri proizvođača izvoznika u uzorku ostalim trećim zemljama, uključujući prodaju lukama u Uniji koja nije ušla u carinsko područje Unije, značajan je i povećao se za oko 80 % tijekom razmatranog razdoblja te predstavlja gotovo polovicu ukupne prodaje koju su ostvarili proizvođači izvoznici tijekom RRIP-a.

               (31)

               Stvarni uvoz u Uniju gotovo je prestao nakon uvođenja početnih mjera. No, treba napomenuti da je obujam izvozne prodaje u luke Unije koji su postigli proizvođači u uzorku značajno narastao u razmatranom razdoblju i to sa 61 na 785 tona. S obzirom na to da se stvarna prodaja Uniji vrši dijelom putem istih prodajnih kanala kao i kod proizvoda koji se prodaju u lukama Unije, ta sve veća prisutnost na pragu tržišta Unije može ukazivati na to da bi, u slučaju izostanka mjera, indijski proizvođači u uzorku – a možda i ostali – mogli početi prodavati značajne količine dotičnog proizvoda na tržištu Unije nakon kratkog vremena.

               (32)

               S obzirom na gore navedenu usmjerenost indijskih proizvođača k izvozu i njihovu rastuću prisutnost u lukama Unije, može se zaključiti da bi se, ako se dopusti istek mjera, količina izvoza iz Indije u Uniju vrlo vjerojatno značajno povećala.

               (33)

               Nakon objave nalaza revizije proizvođač iz Indije je istaknuo da je indijski izvoz diversificiran diljem svijeta, na tržišta s potencijalom rasta, te da se izvoz u Uniju ne bi nastavio u značajnim količinama u izostanku mjera. Priznaje se da su neki indijski proizvođači diversificirali izvoznu prodaju na različita tržišta, no to se ne može smatrati dovoljnim razlogom da bi se promijenili zaključci izvedeni iz gore navedenih nalaza.

         2.3.   Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i uobičajene vrijednosti

               (34)

               Okvirni izračun dampinga izveden je na osnovi provjerene prodaje tri proizvođača izvoznika u uzorku lukama Unije, koja, iako je se smatra dijelom izvozne prodaje trećim zemljama, pruža dobru naznaku mogućih cijena indijske užadi od sintetičkih vlakana u izostanku pristojba. Uobičajene vrijednosti temeljene su na domaćim cijenama na indijskom tržištu. Na temelju tih brojki, damping je utvrđen kod dva od tri indijska proizvođača u uzorku. Utvrđeno je da su dampinške marže prosječno 10 % što se može smatrati značajnim postotkom, iako su dosta niže od onih utvrđenim u početnom ispitnom postupku.

               (35)

               Usporedba cijena koje su postigla tri proizvođača izvoznika u uzorku na tržištima trećih zemalja (isključujući prodaju lukama Unije) s cijenama na domaćem tržištu dala je sličan rezultat iako su dampinške marže utvrđene na tom temelju bile niže.

               (36)

               Nakon objave nalaza ovog ispitnog postupka jedan je proizvođač iz Indije tvrdio da nije utvrđen nikakav damping u pogledu uvoza iz Indije u Uniju. No, gotovo da nije ni bilo stvarnog uvoza. Osim toga, damping je utvrđen i u prodaji lukama Unije i prodaji trećim zemljama. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               (37)

               Druga je zainteresirana stranka tvrdila da se dampinške marže koje je ova revizija utvrdila ne mogu smatrati značajnima kada ih se usporedi s postojećim razinama pristojba s obzirom na značajnu razliku u troškovima rada između Unije i Azije. No, treba napomenuti da su troškovi rada u Uniji nevažni za izračun dampinške marže.

         3.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

               (38)

               Na temelju gornje analize zaključuje se da proizvođači izvoznici imaju veliki proizvodni potencijal za ponovno pokretanje izvoza u Uniju ako se omogući istek mjera. U pogledu cijena, utvrđeno je da dva proizvođača iz uzorka prodaju trećim zemljama po dampinškim cijenama. Dodatno, uzimajući u obzir trgovačko društvo Garware koje je prestalo surađivati, u pritužbi je navedeno još pet ostalih velikih proizvođača izvoznika za koje se na temelju dostupnih podataka može pretpostaviti da prate kretanje trgovačkih društava za koje je utvrđeno da prodaju trećim zemljama po dampinškim cijenama.

               (39)

               Naznaka da indijski proizvođači izvoznici imaju strateški interes na tržištu Unije, koji se očituje u povećanom obujmu izvozne prodaje lukama Unije, te golemi dostupni rezervni kapacitet povećava vjerojatnost da bi nastavili s izvozom Uniji u značajnim količinama kada bi mjere prestale važiti. Uzimajući u obzir ponašanje izvoznika iz Indije prilikom određivanja cijena na tržištima trećih zemalja, vrlo je vjerojatno da bi se nastavak izvoza odvijao po dampinškim cijenama. Stoga se zaključuje da bi istek mjera vjerojatno doveo do ponavljanja dampinga.

         D.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

               (40)

               Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. Broj proizvođača iz Unije može se procijeniti na četrdesetak.

               (41)

               Petnaest proizvođača iz Unije u čije je ime udruženje podnositelja pritužbe uložilo zahtjev za reviziju nakon isteka mjere i tri ostala proizvođača iz Unije predali su podatke za odabir uzorka zatražene u obavijesti o pokretanju postupka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., uzorak od pet proizvođača, koji predstavljaju približno 40 % industrije Unije, detaljno je ispitan. Uzorak se sastojao od sljedećih trgovačkih društava:

                           —

                           Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),

                           —

                           Eurorope SA (Grčka),

                           —

                           Lanex A.S. (Češka),

                           —

                           Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),

                           —

                           Teufelberger Ges.m.b.H. (Austrija).

               (42)

               Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 12., osamnaest proizvođača iz Unije koji su surađivali predstavljalo je 78 % ukupne proizvodnje Unije tijekom RRIP-a.

         E.   SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE

   1.   Potrošnja na tržištu Unije

               (43)

               Potrošnja užadi od sintetičkih vlakana Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije (uključujući prodaju proizvođača iz Unije koji nisu surađivali prema procjenama udruženja podnositelja pritužbe) uvećano za sav uvoz u Uniju na temelju Eurostata.

               (44)

               Na temelju gore navedenog može se utvrditi da se tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji smanjila za 7 %. Točnije, nakon što se potrošnja između 2006. i 2007. povećala za 16 %, pala je za 20 % između 2007. i RRIP-a.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Ukupna potrošnja Unije (u tonama)

                           34 318

                           39 816

                           36 777

                           31 944

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              116

                              107

                              93

                                          Izvor:

                                       ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzroku), podnositelj pritužbe (proizvođači iz Unije izvan uzorka), Eurostat (uvoz)

         2.   Uvoz iz Indije

               (45)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 21., stvarni uvoz iz Indije u Uniju u razmatranom razdoblju zanemariv je zbog učinkovitih antidampinških mjera na snazi.

               (46)

               No, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 22., sve je veća prisutnost proizvođača iz Indije na granici tržišta Unije zahvaljujući izvoznoj prodaji lukama Unije koja ne podliježe carinjenju te je zato oslobođena navedenih antidampinških pristojba.

         3.   Cijene i obujam izvoza iz Indije u ostale treće zemlje

               (47)

               S obzirom na to da je stvarni uvoz iz Indije zanemariv, usporedba cijena izvršena je na temelju cijena indijskog izvoza u ostale treće zemlje (uključujući izvoznu prodaju lukama Unije koja ne podliježe antidampinškim pristojbama) i cijena prodaje u Uniji koje su ostvarili proizvođači industrije Unije u uzroku.

               (48)

               Na temelju toga utvrđeno je da je indijski izvoz u ostale treće zemlje ostvaren pri znatno nižim cijenama od onih u industriji Unije. Tako utvrđena razlika u cijeni dosegla je razinu od 46 % te je prosječno iznosila 18 %.

               (49)

               Vrijednost izvozne prodaje iz Indije ostalim trećim zemljama povećala se za više od 30 % tijekom razmatranog razdoblja. Ta je prodaja predstavljala gotovo polovicu prometa proizvođača izvoznika iz Indije u uzorku tijekom RRIP-a.

         4.   Uvoz iz ostalih zemalja

               (50)

               Unatoč padu potrošnje od 7 % na tržištu Unije, tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja povećao se za 18 %. Dakle, tržišni udio tog uvoza povećao se sa 17 % na 22 %.

               (51)

               Treba napomenuti da se uvoz iz Narodne Republike Kine („NRK”) povećao za 46 % tijekom razmatranog razdoblja čime je postigao tržišni udio od 8,6 % (rast sa 5,5 % u 2006.). Iako preciznu usporedbu nije moguće provesti zahvaljujući općoj prirodi Eurostatovih podataka koji nisu navedeni po vrsti proizvoda, čini se da je prosječna cijena uvoza iz Kine u Uniju značajno viša od prosječne cijene izvozne prodaje iz Indije. Osim toga, čini se da je prosječna cijena kineskog uvoza u skladu s cijenama u industriji Unije.

               (52)

               Tržišni udio uvoza iz Republike Koreje („Koreja”) stalno je ostajao oko razine od 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Također, količina tog uvoza smanjila se za 6 % u skladu sa smanjenom potrošnjom.

               (53)

               Uvoz iz bilo koje druge treće zemlje predstavljao je manje od 2 % tržišno udjela na tržištu užadi od sintetičkih vlakana Unije tijekom RRIP-a.

         5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

   5.1.   Uvodne napomene

               (54)

               Analizirani su svi pokazatelji štete navedeni u članku 3., stavku 5. Osnovne uredbe. Pokazatelji obujma prodaje i tržišnog udjela proizvođača Unije analizirani su na temelju podataka prikupljenih za sve proizvođače iz Unije, tj. industrije Unije. U vezi sa svim ostalim pokazateljima štete, ispitani su na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije i koji su provjereni u poslovnim prostorijama svakog trgovačkog društva, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 12., jedan od proizvođača iz Unije u uzorku započeo je s radom u razmatranom razdoblju tako da podaci o njemu nisu korišteni u analizi kretanja pokazatelja štete kako bi se izbjegli poremećaji u tim kretanjima.

         5.2.   Obujam izvoza industrije Unije

               (55)

               Prodaja industrije Unije značajno se smanjila za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 44., potrošnja u Uniji smanjila se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu je posebno nagli pad započeo u 2007. Treba naglasiti da se obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjio brže od pada u potrošnji:

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Obujam izvoza industrije Unije (u tonama)

                           28 393

                           32 161

                           28 911

                           24 955

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              113

                              102

                              88

                                          Izvor:

                                       ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzroku), podnositelj pritužbe (proizvođači iz Unije izvan uzorka)

         5.3.   Tržišni udio industrije Unije

               (56)

               Rezultat razvoja navedenog u prethodnoj uvodnoj izjavi i gornjoj tablici bio je gubitak tržišnog udjela industrije Unije između 2006. i RRIP-a. Stalno se smanjivao tržišni udio industrije Unije, a gubitak je dosegao 4,6 postotnih bodova:

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Tržišni udio industrije Unije (%)

                           82,7 %

                           80,8 %

                           78,6 %

                           78,1 %

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                                          Izvor:

                                       ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzroku), podnositelj pritužbe (proizvođači iz Unije izvan uzorka)

               (57)

               Treba napomenuti da je gore navedeni gubitak tržišnog udjela industrije Unije velikim dijelom uzrokovan povećanim tržišnim udjelom uvoza iz Kine (vidjeti uvodnu izjavu 50.).

         5.4.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (58)

               U skladu s razvojem obujma prodaje obujam proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku pao je usporedivom stopom – za 17 % tijekom razmatranog razdoblja. Proizvodni kapacitet povećao se za 5 % u istom razdoblju. To je dovelo do pada od 20 % u iskorištenosti kapaciteta između 2008. i RRIP-a:

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Proizvodnja (u tonama)

                           11 229

                           12 286

                           12 150

                           9 372

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              109

                              108

                              83

                           Proizvodni kapacitet (tone)

                           21 510

                           23 467

                           23 278

                           22 480

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              109

                              108

                              105

                           Iskorištenost kapaciteta u %

                           52,2 %

                           52,4 %

                           52,2 %

                           41,7 %

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              100

                              100

                              80

                                          Izvor:

                                       ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)

         5.5.   Zalihe

               (59)

               U pogledu zaliha proizvođači užadi od sintetičkih vlakana općenito su održavali razine zaliha na dosta niskoj razini s obzirom na to da se većina proizvodnje vrši na zahtjev. Može se uočiti da su tijekom razmatranog razdoblja zalihe zabilježile pad, posebno tijekom RRIP-a, što je većim dijelom rezultat smanjenja proizvodnje užadi od sintetičkih vlakana.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Završne zalihe (u tonama)

                           1 073

                           982

                           1 156

                           905

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              92

                              108

                              84

                                          Izvor:

                                       ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)

         5.6.   Prodajne cijene

               (60)

               Prosječna cijena istovjetnog proizvoda koji u Uniji prodaju proizvođači iz Unije u uzorku povećala se u određenoj mjeri u razmatranom razdoblju, posebno između 2007. i RRIP-a:

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Prosječne jedinične prodajne cijene industrije Unije (eura/tona)

                           5 268

                           5 229

                           5 670

                           5 766

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              99

                              108

                              109

                                          Izvor:

                                       ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)

               (61)

               Treba ipak navesti da se iznadprosječna prodajna cijena računa na temelju svih vrsta proizvoda, uključujući užad od sintetičkih vlakana najviše vrijednosti, primjerice užad od sintetičkih vlakana od sirovine Dyneema. Razlika u cijeni između tih različitih vrsta proizvoda uistinu je golema (vidjeti uvodnu izjavu 19.). Posljednjih godina industrija Unije povećala je proizvodnju proizvoda više vrijednosti. Tako takva užad od sintetičkih vlakana predstavlja sve veći udio u njihovoj ponudi proizvoda. Takve nedavne promjene u ponudi proizvoda jedan su od razloga povećanja prosječnih jediničnih prodajnih cijena industrije Unije.

         5.7.   Profitabilnost

               (62)

               Djelomično zahvaljujući učinkovitim mjerama na snazi, a dijelom zbog diversifikacije ponude proizvoda, proizvođači iz Unije u uzorku uspjeli su održati stabilnu i zdravu razinu profitabilnosti tijekom razmatranog razdoblja:

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Profitabilnost industrije Unije (%)

                           9,7 %

                           11,1 %

                           10,0 %

                           12,4 %

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              115

                              104

                              128

                                          Izvor:

                                       ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)

         5.8.   Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (63)

               Ulaganja su bila na razmjerno visokim razinama 2006. i 2007. nakon čega su se snizila za polovicu prethodnog iznosa. Tijekom RRIP-a gotovo da nije bilo ulaganja.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Neto ulaganja (EUR)

                           3 574 130

                           3 886 212

                           1 941 222

                           168 877

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              109

                              54

                              5

                                          Izvor:

                                       ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)

         5.9.   Povrat ulaganja

               (64)

               U skladu sa stabilnim kretanjem profitabilnosti, povrat ulaganja također se povećao tijekom razmatranog razdoblja.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Povrat ulaganja (%)

                           21,4 %

                           25,5 %

                           26,1 %

                           28,4 %

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              119

                              122

                              132

                                          Izvor:

                                       ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)

         5.10.   Novčani tok

               (65)

               Novčani tok proizvođača iz Unije u uzorku ostao je na relativno stabilnim razinama tijekom razmatranog razdoblja:

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Novčani tok (EUR)

                           6 033 496

                           7 973 188

                           7 790 847

                           6 911 360

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              132

                              129

                              115

                                          Izvor:

                                       ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)

         5.11.   Zaposlenost, produktivnost i troškovi rada

               (66)

               Stanje zaposlenosti proizvođača iz Unije u uzorku pozitivno se razvijalo između 2006. i 2008. No, od 2008. do RRIP-a došlo je do pada zaposlenosti zbog smanjene potražnje na tržištu. Smanjena potražnja dovela je do smanjene proizvodnje zbog čega je došlo i do pada produktivnosti između 2008. i RRIP-a. U pogledu godišnjih troškova rada po zaposleniku, oni su se povećavali do 2008., a zatim su se lagano smanjili tijekom RRIP-a.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Zaposlenost (osobe)

                           638

                           665

                           685

                           623

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              104

                              107

                              98

                           Godišnji troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                           12 851

                           13 688

                           14 589

                           14 120

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              107

                              114

                              110

                           Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                           17,6

                           18,4

                           17,7

                           15,0

                              Indeks (2006. = 100)

                              100

                              105

                              101

                              85

                                          Izvor:

                                       ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)

         5.12.   Rast

               (67)

               Između 2006. i RRIP-a, dok se potrošnja Unije smanjila za 7 % (vidjeti uvodnu izjavu 44.), obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjio se za 12 %, a tržišni udio industrije Unije smanjio se za 6 postotnih bodova (vidjeti uvodne izjave 55. i 56.). S druge strane, dok je obujam stvarnog indijskog uvoza ostao zanemariv zahvaljujući mjerama na snazi, obujam uvoza iz ostalih zemalja porastao je za 18 % (uglavnom zbog uvoza iz NRK-a) i tako dobio dodatnih 5 postotnih bodova tržišnog udjela (vidjeti uvodnu izjavu 50.). Zaključuje se da je na industriju Unije više utjecao pad potrošnje i da je zabilježila značajniji gubitak u obujmu prodaje od ostalih dionika na tržištu.

         5.13.   Visina dampinške marže

               (68)

               S obzirom na to da je uvoz dotičnog proizvoda iz Indije tijekom RRIP-a bio zanemariv, nije bilo moguće utvrditi dampinšku maržu za stvarni uvoz iz Indije. No, treba napomenuti da se indijski izvoz u luke Unije, koji ne podliježe carinjenju, značajno povećao i da je za dio te prodaje utvrđeno da je izvršena po dampinškim cijenama.

         5.14.   Oporavak od prethodnog dampinga

               (69)

               Analizirano je je li industrija Unije i dalje u procesu oporavka od učinaka prethodnog dampinga. Zaključeno je da se industrija Unije već uspjela u većoj mjeri oporaviti od tih učinaka s obzirom na to da učinkovite antidampinške mjere postoje već dulje vrijeme.

         5.15.   Zaključak o stanju industrije Unije

               (70)

               Zahvaljujući činjenici da učinkovite antidampinške pristojbe postoje za užad od sintetičkih vlakana podrijetlom iz Indije, čini se da se industrija Unije uspjela u velikoj mjeri oporaviti od učinaka prethodnog štetnog dampinga.

               (71)

               Unatoč tome ne može se zaključiti da je stanje u industriji Unije sigurno. Iako se čini da određeni pokazatelji štete – posebno profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok – pokazuju razmjerno stabilno stanje – obujam prodaje i tržišni udio, proizvodnja i iskorištenost kapaciteta te ulaganja – posebno jasno pokazuju da je industrija Unije na kraju RRIP-a i dalje bila dosta nestabilna. Nakon objave nalaza ovog ispitnog postupka, jedan proizvođač iz Indije tvrdio je da industrija Unije nije pretrpjela štetu tijekom RRIP-a. U tom smislu treba navesti da nije rečeno da je industrija Unije trpjela materijalnu štetu tijekom RRIP-a. Umjesto toga, na temelju nalaza revizije zaključeno je da su neki pokazatelji bili stabilni, ali u pogledu ostalih pokazatelja bilo je znakova štete.

               (72)

               Neke su stranke tvrdile da negativna kretanja nekih pokazatelja štete nije izazvao uvoz iz Indije, već da su posljedica gospodarske krize u svijetu i povećanog tržišnog udjela kineskog uvoza. U tom pogledu treba navesti da negativni razvoj određenih pokazatelja nije pripisan gotovo nepostojećem uvozu iz Indije. Dodatno je ispitano povećanje uvoza iz Kine i ono nije imalo utjecaj na analizu vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga.

               (73)

               U pogledu općenite održivosti industrije Unije, treba napomenuti da se čini da postupno uvođenje raznih proizvoda visoke vrijednosti na tržište – u Uniji i na tržišta trećih zemalja – stavlja dugoročnu konkurentnost industrije Unije u pozitivnu perspektivu, s obzirom na to da je broj proizvođača na svjetskom tržištu koji proizvode takvu visokokvalitetnu užad od sintetičkih vlakana trenutačno ograničen.

         F.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

               (74)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 25., s obzirom na zanemariv obujam uvoza dotičnog proizvoda iz Indije tijekom RRIP-a, analiza se usredotočila na vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete.

               (75)

               Kako je već detaljno opisano u uvodnim izjavama 26. do 28., kod indijskih proizvođača izvoznika dostupni su veliki rezervni kapaciteti. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 30. do 32., indijski proizvođači imaju snažnu usmjerenost i poticaj za prodaju svojih proizvoda na izvoznim tržištima u velikom obujmu. Štoviše, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31., prisutnost indijskih proizvođača u lukama Unije snažna je i raste. Zbog toga se može zaključiti da je vjerojatno da bi, ako se omogući istek mjera, uvoz iz Indije u Uniju u kratkom vremenskom roku dosegao značajne količine.

               (76)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. i 35., vjerojatno je da će se u izostanku mjera uvoz iz Indije nastaviti po dampinškim cijenama. Dodatno, kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama 47. i 48., također je utvrđeno da činjenica da su prodajne cijene indijskih proizvođača prosječno 18 % niže od onih industrije Unije (te ta razlika u cijenama može doseći razinu od 46 %) ukazuje na to da će indijski proizvođači u izostanku mjera vjerojatno izvoziti dotični proizvod na tržište Unije po značajno nižim cijenama od cijena industrije Unije, dakle da je vjerojatno da će sniziti prodajne cijene proizvođača iz Unije.

               (77)

               U pogledu gore navedenog, može se zaključiti da je u izostanku mjera vrlo vjerojatno da bi se indijski izvoz dotičnog proizvoda nastavio u značajnim količinama te po cijenama kojima se značajno snižavaju cijene industrije Unije.

               (78)

               S obzirom na razmjerno osjetljivo stanje industrije Unije, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 71. i 72., vjerojatno je da bi moguće veliko ponavljanje dampinškog uvoza iz Indije po cijenama koje snižavaju cijene u Uniji imalo štetan učinak na stanje industrije Unije. Značajan nastavak dampinškog uvoza vjerojatno bi doveo do daljnjeg gubitka udjela na tržištu i obujma prodaje industrije Unije, što bi dovelo do smanjenja proizvodnje i pada zaposlenosti. To, kao i značajan pritisak na cijenu zahvaljujući uvozu koji snižava prodajne cijene proizvođača iz Unije, dovelo bi do brzog i ozbiljnog pogoršanja financijskog stanja industrije Unije.

               (79)

               Na temelju gore navedenog, zaključuje se da u slučaju da se omogući istek mjera, postoji vjerojatnost ponavljanja štete od obnovljenog dampinškog uvoza dotičnog proizvoda iz Indije.

         G.   INTERES UNIJE

   1.   Uvodne napomene

               (80)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti.

               (81)

               Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir svih raznih interesa uključenih stranaka, tj. interesa industrije Unije, uvoznika, trgovaca, veletrgovaca i industrijskih korisnika dotičnog proizvoda.

               (82)

               Treba podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da uvođenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, sadašnji ispitni postupak revizija je nakon isteka mjera i analizira stanje u kojem postoje antidampinške mjere.

               (83)

               Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključku o vjerojatnosti ponavljanja dampinga i vjerojatnosti ponavljanja štete, utemeljeni razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.

         2.   Interes industrije Unije

               (84)

               Kako je već spomenuto u uvodnim izjavama 56. i 73., industrija Unije uspjela je zadržati značajan, premda smanjeni tržišni udio, pritom povećavajući ponudu proizvoda tako što su uveli više visokokvalitetne užadi od sintetičkih vlakana. Dakle, može se smatrati da je industrija Unije ostala strukturalno održiva.

               (85)

               U pogledu zaključaka o stanju industrije Unije određenog u uvodnim izjavama 70. do 72. te u skladu s argumentima vezanim uz analizu vjerojatnosti ponavljanja štete kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 74. do 79., također se može smatrati da bi industrija Unije vjerojatno doživjela ozbiljno pogoršanje financijske situacije u slučaju da se omogući istek antidampinških pristojba, što bi dovelo do ponavljanja materijalne štete.

               (86)

               Uzimajući u obzir očekivani obujam i cijene uvoza dotičnog proizvoda iz Indije, industrija Unije uistinu bi bila izložena ozbiljnom riziku. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 78., takav bi uvoz doveo do dodatnog pada tržišnog udjela te snizio cijene industrije Unije, što bi kasnije dovelo do pada profitabilnosti na negativne razine slične onima iz početnog ispitnog postupka.

               (87)

               U pogledu gore navedenog i u izostanku suprotnih pokazatelja, zaključuje se da zadržavanje postojećih mjera ne bi bilo protiv interesa industrije Unije.

         3.   Interes nepovezanih uvoznikâ/trgovacâ

               (88)

               Komisija je poslala upitnike deset poznatih nepovezanih uvoznikâ/trgovacâ. Odgovorilo je samo jedno od tih trgovačkih društava i izrazilo svoj prigovor na predmet. No, s obzirom na to da je trgovačko društvo povezano s indijskim proizvođačem užadi od sintetičkih vlakana, ne može ga se smatrati nepovezanim uvoznikom. S obzirom na to da je trgovačko društvo povezani uvoznik, njegov je interes suštinski povezan s interesom povezanog indijskog proizvođača.

               (89)

               U tim okolnostima zaključuje se da ne postoje utemeljeni razlozi koji bi ukazali na to da bi nastavak mjera u većoj mjeri negativno utjecao na dotične nepovezane uvoznike/trgovce.

         4.   Interes korisnikâ

               (90)

               Komisija je poslala pismo jednom industrijskom udruženju korisnikâ dotičnog proizvoda. Nijedan korisnik nije predao potpun odgovor na upitnik te od udruženja nisu primljeni pisani podnesci.

               (91)

               S obzirom na izostanak suradnje korisnikâ te činjenicu da je vjerojatno da će utjecaj antidampinških mjera biti zanemariv kada ga se usporedi s ostalim troškovima glavnih industrija korisnikâ, kao što su brodogradnja, strojarstvo i naftne platforme, zaključuje se da nastavak mjera neće imati značajan negativni utjecaj na te korisnike.

         5.   Zaključak

               (92)

               Može se očekivati da će nastavak mjera osigurati da se dampinški uvoz iz Indije ne nastavi na tržištu Unije u značajnim količinama u kratkom vremenskom razdoblju. Time će industrija Unije i dalje imati koristi od konkurentnih uvjeta na tržištu Unije te smanjenja prijetnje zatvaranja i pada zaposlenosti. Očekuje se da će korisni učinci dopustiti uvjete u kojima će industrija Unije razviti inovativne proizvode visoke tehnologije za nove i specijalizirane primjene.

               (93)

               Također treba napomenuti da se, nakon razmatranja interesa uvoznikâ/trgovaca te korisnikâ u Uniji, čini da nema uvjerljivih razloga koji bi ukazali na to da bi nastavak mjera imao uglavnom negativan utjecaj.

               (94)

               S obzirom na gornje zaključke o učinku nastavka mjera na različite dionike na tržištu Unije, zaključuje se da nastavak mjera nije protivan interesu Unije.

         H.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (95)

               U pogledu gore navedenog, dakle, između ostalog, golemih rezervnih kapaciteta indijskih proizvođača, snažne usmjerenosti na izvoz i rastuće prisutnosti na pragu tržišta Unije, cijena izvozne prodaje na tržišta trećih zemalja za koje je utvrđeno da su ispod uobičajene vrijednosti te značajno ispod cijena industrije Unije tijekom RRIP-a, te razmjerno osjetljive situacije industrije Unije, vjerojatno je da bi se štetni damping iz Indije ponovio ako bi se dopustilo da mjere prestanu važiti.

               (96)

               Sve su dotične stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti zadržavanje postojećih mjera u njihovom sadašnjem obliku. Također im je dano razdoblje za podnošenje prigovora nakon te objave, ali ni jedna stranka nije podnijela prigovore koji bi opravdali mijenjanje gornjih nalaza. Na tvrdnje vezane uz objavu nalaza odgovoreno je u uvodnim izjavama ove Uredbe.

               (97)

               Iz toga slijedi, kao što je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 1736/2004 treba zadržati.

               (98)

               Ipak, bez zanemarivanja činjenice da je utvrđena vjerojatnost ponavljanja štetnog dampinga, sadašnji ispitni postupak obilježavaju posebne okolnosti, posebno dugo trajanje mjera na snazi, koje su već jednom produljene te vrlo ograničene količine stvarnog uvoza iz Indije, kako je navedeno u uvodnim izjavama 21. do 24. Te bi se činjenice također trebale odraziti na trajanje daljnjeg produljenja antidampinških mjera koje bi trebale trajati tri godine. Nakon objave podnositelj zahtjeva naveo je da bi se mjere trebale produljiti na pet godina i da gore navedeno obrazloženje kraćeg produženja ne bi bilo opravdano.

               (99)

               Uobičajeno je da se produljenje mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe primjenjuje na razdoblje od pet godina. Ispitni postupak zaključio je da je industrija Unije na kraju RRIP-a i dalje u osjetljivom stanju s obzirom na to da je u financijskim poteškoćama dulje vremensko razdoblje, kako je utvrđeno početnim ispitnim postupkom. Posljedično, potpuni oporavak od štetnog dampinga još nije postignut. No, određeni broj pokazatelja štete pokazao je da je uvođenje mjera već omogućilo neka značajna poboljšanja. Iz analize ove složene situacije zaključuje se da će se potpuni i čvrsti oporavak od prošlih učinaka štetnog dampinga vjerojatno dogoditi za manje vremena od uobičajenih pet godina. Procijenjeno je da bi, uzimajući u obzir analizu cjelokupne štete te vjerojatni tržišni razvoj uz mjere na snazi, razdoblje od tri godine trebalo biti dovoljno da industrija Unije dovrši svoj gospodarski i financijski oporavak. Zato se primjenjivanje mjera dulje vrijeme ne čini nužnim.

               (100)

               Dakle, smatra se da produljenje mjera na puno petogodišnje razdoblje nije potkrijepljeno činjenicama utvrđenim ovim ispitnim postupkom te da trajanje mjera posljedično treba ograničiti na tri godine.

               (101)

               Pojedinačna antidampinška stopa pristojbe navedena u članku 1. određena je na temelju nalaza početnog ispitnog postupka. Stoga odražava stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu dotičnog trgovačkog društva. Ta stopa pristojbe (nasuprot pristojbe na razini zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuje na uvoz proizvoda podrijetlom iz Indije koje je proizvelo dotično trgovačko društvo, a tako i navedeni specifični pravni subjekt. Uvezeni proizvodi koje proizvodi drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u članku 1., uključujući subjekte povezane s onim koji se posebno spominje, ne mogu se okoristiti tom stopom i podliježu pristojbi na području cijele zemlje.

               (102)

               Svi zahtjevi kojima se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, ta će se Uredba na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne carine,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz konopa, uzica, užadi i kabela, uključujući pletene ili prepletene, bez obzira jesu li impregnirani, prevučeni, prekriveni ili obloženi gumom ili plastičnom masom ili nisu, od polietilena ili polipropilena, osim konopa za vezanje ili zamatanje, vrijednosti više od 50 000 deciteksa (5 g/m), te ostala sintetička vlakna od najlona ili drugih poliamida ili od poliestera vrijednosti više od 50 000 deciteksa (5 g/m) trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 i 5607 50 19 i podrijetlom iz Indije.
   2.   Stopa antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:

               Trgovačko društvo

               Stopa pristojbe

               Dodatna oznaka TARIC

               Garware Wall Ropes Ltd

               53,0 %

               8755

               Sva ostala trgovačka društva

               82,0 %

               8900

         3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Primjenjuje se na razdoblje od tri godine.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 20. prosinca 2010.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         J. SCHAUVLIEGE

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 183, 26.6.1998., str. 1.

      (3)  SL L 311, 8.10.2004., str. 1.

      (4)  SL C 240, 7.10.2009., str. 6.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 170/2013 оd 25. veljače 2013. o utvrđivanju prijelaznih mjera u sektoru šećera zbog pristupanja Hrvatske

text:
               03/Sv. 047

               HR

               Službeni list Europske unije

               290

         32013R0170

               L 055/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               25.02.2013.

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 170/2013
   оd 25. veljače 2013.
   o utvrđivanju prijelaznih mjera u sektoru šećera zbog pristupanja Hrvatske
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju Hrvatske, a posebno njegov članak 3. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Akt o pristupanju Hrvatske, a posebno njegove članke 41., 16. u vezi s točkom 4. odjeljka 3. točke (a) njegova Priloga IV. i njegov članak 18. u vezi s dijelom II. odjeljka 4. njegova Priloga V.,
   budući da:

               (1)

               Pravila o režimima proizvodnje i trgovine na tržištu šećera koja su Aktom o pristupanju Hrvatske umetnuta u Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1) trebaju se primjenjivati od 1. srpnja 2013., podložno stupanju na snagu Akta o pristupanju tog dana. Međutim, za tržišnu godinu 2012./2013. cjelokupna proizvodnja šećera od šećerne repe u Hrvatskoj proizvest će se u skladu s nacionalnim režimom. Stoga su potrebne prijelazne mjere da bi se prešlo s proizvodnih i trgovinskih režima koji su na snazi u Hrvatskoj na one predviđene Uredbom (EZ) br. 1234/2007. Slijedom toga, odredbe o najnižim cijenama šećerne repe, sporazumima unutar sektora, pristojbi za proizvodnju, sustavu kvota i dodjeljivanju kvota predviđene člancima 49., 50., 51., člankom 55. stavkom 1. točkom (b) i člankom 56. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 ne trebaju se primjenjivati na Hrvatsku u tržišnoj godini 2012./2013.

               (2)

               U skladu s Aktom o pristupanju, tijekom razdoblja od najviše tri tržišne godine, godišnja uvozna kvota od 40 000 tona sirovog šećera od šećerne trske za rafiniranje rezervirana je za Hrvatsku uz uvoznu carinu od 98 EUR po toni.

               (3)

               Uvozne dozvole izdane u okviru carinskih kvota otvorenih ovom Uredbom trebaju biti rezervirane za odobrene stalne rafinerije u Hrvatskoj.

               (4)

               Postoji znatan rizik od poremećaja na tržištima u sektoru šećera zbog proizvoda koji se radi špekulacija unose u Hrvatsku prije njezina pristupanja Uniji. Stoga je potrebno donijeti odredbe kojima se olakšava prijelaz kako bi se izbjegla takva špekulativna kretanja ili drugi poremećaji na tržištu. Potrebna su posebna pravila kako bi se uzele u obzir posebnosti sektora šećera.

               (5)

               Potrebno je donijeti odredbe kako bi se gospodarskim subjektima onemogućilo izbjegavanje primjene nameta na određene proizvode od šećera u slobodnom prometu tako da se roba koja je već puštena u slobodan promet u Uniji u njezinu sastavu na dan 30. lipnja 2013. ili u Hrvatskoj prije njezina pristupanja stavi u suspenzivan režim, bilo u privremeni smještaj ili u jedno od postupanja ili postupaka iz članka 4. stavka 15. točke (b) i stavka 16. točaka (b) do (g) Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (2).

               (6)

               U skladu s Aktom o pristupanju, Hrvatskoj se za količine zaliha šećera ili izoglukoze koje prekoračuju uobičajene prijenosne zalihe zaračunava iznos koji se uplaćuje u opći proračun Unije.

               (7)

               Viškove bi trebala odrediti Komisija, na temelju razvoja trgovine te proizvodnih i potrošačkih trendova u Hrvatskoj u razdoblju od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2013. Pri tom određivanju, osim šećera i izoglukoze, trebalo bi uzeti u obzir i ostale proizvode sa znatnim sadržajem dodanog ekvivalenta šećera jer bi i oni mogli biti predmetom špekulacije. Ako se utvrđeni višak količina šećera i izoglukoze ne ukloni s tržišta Unije najkasnije do 31. listopada 2014., Hrvatska bi se trebala smatrati financijski odgovornom za dotičnu količinu.

               (8)

               Pri zaračunavanju iznosa na teret Hrvatske trebaju se uzeti u obzir troškovi povezani s učinkom viška zaliha na tržištu šećera Unije. Stoga se iznos za koji se Hrvatska tereti i koji se uplaćuje u proračun Unije u slučaju da se ne ukloni višak zaliha izračunava na temelju najveće pozitivne razlike između prosječne cijene bijelog šećera na tržištu šećera Unije i njegove cijene na svjetskom tržištu u razdoblju od 1. srpnja 2013. do 31. listopada 2014., uvećane za 50 EUR po toni. Iznos od 50 EUR po toni odgovara standardnom odstupanju cijena u državama članicama u odnosu na prosječnu cijenu bijelog šećera u Uniji tijekom posljednjih 12 mjeseci. To je povećanje dakle potrebno kako bi se u obzir uzela činjenica da cijene bijelog šećera u različitim regijama Unije mogu odstupati od mjesečnog prosjeka koji objavljuje Komisija. U svrhu tog izračuna, potrebno je kao cijenu na svjetskom tržištu uzeti mjesečni prosjek kotacija na londonskom terminskom tržištu br. 5 bijelog šećera za najbliži mjesec isporuke u kojem je moguće trgovanje bijelim šećerom.

               (9)

               U interesu je i Unije i Hrvatske da se spriječi akumulacija viška zaliha i u svakom slučaju utvrdi koji gospodarski subjekti sudjeluju u većim špekulativnim trgovinskim kretanjima. Stoga bi Hrvatska 1. srpnja 2013. trebala imati uspostavljen sustav za utvrđivanje subjekata ili pojedinaca odgovornih za takva kretanja. Takav sustav Hrvatskoj treba omogućiti da utvrdi koji su gospodarski subjekti pridonijeli stvaranju viška zaliha u privatnom sektoru kako bi osigurala povrat, u najvećoj mogućoj mjeri, iznosa uplaćenog u proračun Unije. Hrvatska taj sustav treba koristiti kako bi utvrđene gospodarske subjekte obvezala na uklanjanje vlastitih pojedinačnih viškova s tržišta Unije. Ako gospodarski subjekti odgovorni za privatni višak zaliha ne mogu dostaviti odgovarajući dokaz o njihovu uklanjanju, takvim gospodarskim subjektima Hrvatska treba zaračunati određeni iznos. Uputno je da takav iznos bude dovoljno visok kako bi se predmetne gospodarske subjekte odvratilo od zadržavanja svojih privatnih viškova zaliha, čime bi se izbjegao svaki rizik od akumulacije zaliha u Hrvatskoj. Radi usklađenosti, Hrvatska za utvrđene viškove zaliha treba naplaćivati 500 EUR po toni neuklonjenih viškova zaliha (u ekvivalentu bijelog šećera ili suhe tvari). Taj je iznos jednak iznosu pristojbe predviđene člankom 3. Uredbe Komisije (EZ) br. 967/2006 od 29. lipnja 2006. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 318/2006 u vezi s proizvodnjom šećera iznad kvote (3). Iako stvaranju privatnog viška zaliha mogu doprinijeti i gospodarski subjekti i kućanstva, veća je mogućnost da će u pitanju biti gospodarski subjekti te nije moguće zahtijevati da kućanstva pridonose plaćanju tog iznosa.

               (10)

               Za određivanje viška zaliha i uklanjanje utvrđenog viška zaliha Hrvatska Komisiji treba dostaviti najnovije statističke podatke o trgovini, proizvodnji i potrošnji predmetnih proizvoda te dokaze o uklanjanju utvrđenog viška zaliha s tržišta u roku koji odredi Komisija.

               (11)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Upravljačkog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   POGLAVLJE I.

      PRIJELAZNE MJERE ZBOG PRISTUPANJA HRVATSKE

      ODJELJAK 1.

         Primjenjivost jedinstvenog ZOT-a u sektoru šećera

   Članak 1.
   Primjenjivost određenih odredbi iz Uredbe (EZ) br. 1234/2007
   Članci 49., 50., 51., članak 55. stavak 1. točka (b) i članak 56. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 ne primjenjuju se na Hrvatsku za tržišnu godinu 2012./2013.
   Međutim, članak 56. primjenjuje se za dodjeljivanje nacionalne kvote u 2013. koja će se primjenjivati od tržišne godine 2013./2014.

      ODJELJAK 2.

         Otvaranje carinskih kvota za rafiniranje

   Članak 2.
   Otvaranje carinske kvote za uvoz sirovog šećera od šećerne trske za rafiniranje
   1.   Za razdoblje od 1. srpnja do 30. rujna 2013. otvara se uz carinu od 98 EUR po toni carinska kvota od 40 000 tona sirovog šećera od šećerne trske za rafiniranje obuhvaćenog oznakom KN 1701 14 10 za uvoz iz bilo koje treće zemlje.
   2.   Za tržišne godine 2013./2014. i 2014./2015. otvara se uz carinu od 98 EUR po toni carinska kvota od 40 000 tona sirovog šećera od šećerne trske za rafiniranje obuhvaćenog oznakom KN 1701 14 10 za uvoz iz bilo koje treće zemlje.
   3.   Količine uvezene u skladu s ovom Uredbom označene su rednim brojem: 09.4367.
   Članak 3.
   Primjena Uredbe (EZ) br. 891/2009
   Pravila o uvoznim dozvolama i upravljanju određenim carinskim kvotama Unije u sektoru šećera utvrđena u Uredbi Komisije (EZ) br. 891/2009 (4) primjenjuju se na uvoz šećera u okviru carinskih kvota otvorenih ovom Uredbom, osim ako je člankom 4. drukčije predviđeno.
   Članak 4.
   Uvozne dozvole
   1.   Zahtjevi za uvozne dozvole za količine iz članka 2. stavaka 1. i 2. podnose se hrvatskim nadležnim tijelima.
   2.   Zahtjeve za uvozne dozvole mogu podnijeti samo stalne rafinerije koje imaju poslovni nastan na državnom području Hrvatske i koje su odobrene u skladu s člankom 57. Uredbe (EZ) br. 1234/2007.
   3.   Odstupajući od članka 5. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 891/2009, zahtjevi za uvozne dozvole za količine iz članka 2. stavka 1. ove Uredbe mogu se podnositi tek od 1. srpnja 2013.
   4.   Zahtjevi za uvozne dozvole i dozvole sadržavaju sljedeće stavke:

               (a)

               u poljima 17. i 18.: količine sirovog šećera koje ne smiju premašivati količine iz članka 2. stavaka 1. i 2.;

               (b)

               u polju 20.: barem jednu od stavki navedenih u dijelu A Priloga;

               (c)

               u polju 24. (u slučaju dozvola): barem jednu od stavki navedenih u dijelu B Priloga.

         5.   Uvozne dozvole koje se izdaju na temelju ove Uredbe vrijede samo za uvoz u Hrvatsku. One vrijede:

               (a)

               do 31. siječnja 2014. za carinsku kvotu iz članka 2. stavka 1.;

               (b)

               do kraja predmetne tržišne godine za carinsku kvotu iz članka 2. stavka 2.

         POGLAVLJE II.

      PRIJELAZNE MJERE ZA IZBJEGAVANJE ŠPEKULACIJA I POREMEĆAJA NA TRŽIŠTU

   Članak 5.
   Definicije
   Za potrebe ovog poglavlja primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)

               „šećer” znači:

                           i.

                           šećer od šećerne repe i šećer od šećerne trske, u krutom stanju, obuhvaćen oznakom KN 1701;

                           ii.

                           šećerni sirup obuhvaćen oznakama KN 1702 60 95 i 1702 90 95;

                           iii.

                           inulin sirup obuhvaćen oznakama KN 1702 60 80 i 1702 90 80;

               (b)

               „izoglukoza” znači proizvod obuhvaćen oznakama KN 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 i 2106 90 30;

               (c)

               „prerađeni proizvodi” znači proizvode s dodanim udjelom šećera/ekvivalenta šećera koji prelazi 10 %, a koji su dobiveni preradom poljoprivrednih proizvoda;

               (d)

               „fruktoza” znači kemijski čistu fruktozu obuhvaćenu oznakom KN 1702 50 00.

      ODJELJAK 1.

         Proizvodi u posebnim carinskim postupanjima i postupcima na dan pristupanja

   Članak 6.
   Suspenzivni režim
   Odstupajući od odjeljka 5. Priloga IV. Aktu o pristupanju, na proizvode obuhvaćene oznakama KN 1701, 1702, 1704, 1904, 1905, 2006, 2007, 2009, 2105 i 2202 koji su u privremenom smještaju iz članaka 50. i 51. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 ili stavljeni u neko od carinskih postupanja i postupaka iz članka 4. stavka 15. točke (b) i stavka 16. točaka (b) do (g) te Uredbe u Hrvatskoj 1. srpnja 2013. naplaćuje se uvozna carina u skladu s Prilogom I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (5) te svaka dodatna carina primjenjiva na dan nastanka carinskog duga.

      ODJELJAK 2.

         Višak količina

   Članak 7.
   Određivanje viška količina
   1.   U skladu s postupkom iz članka 195. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 Komisija za Hrvatsku najkasnije do 31. siječnja 2014. određuje:

               (a)

               količinu šećera kao takvog ili u prerađenim proizvodima (u ekvivalentu bijelog šećera);

               (b)

               količinu izoglukoze (suha tvar);

               (c)

               količinu fruktoze;

         koja prekoračuje količinu koja se 1. srpnja 2013. smatra uobičajenom prijenosnom zalihom i koja se mora ukloniti s tržišta na trošak Hrvatske.
   2.   Da bi se odredio višak količina iz stavka 1., posebno se uzima u obzir razvoj od 1. srpnja 2012. do 30. lipnja 2013., u odnosu na prethodne tri godine, tj. od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2012.:

               (a)

               uvezenih i izvezenih količina šećera kao takvog ili u prerađenim proizvodima, izoglukoze i fruktoze;

               (b)

               proizvodnje, potrošnje i zaliha šećera i izoglukoze;

               (c)

               okolnosti u kojima su zalihe stvorene.

         Članak 8.
   Utvrđivanje viška količina na razini gospodarskih subjekata
   1.   Hrvatska je 1. srpnja 2013. dužna imati uspostavljen sustav, na razini gospodarskih subjekata, za utvrđivanje viška količina kojim se trguje ili proizvedenog viška količina šećera kao takvog ili šećera u prerađenim proizvodima, izoglukoze ili fruktoze. Takav se sustav temelji prije svega na praćenju uvoza, fiskalnom nadzoru, pregledu računa gospodarskih subjekata i fizičkih zaliha te uključuje mjere kao što su jamstva za rizik i uvozne dozvole.
   Sustav za utvrđivanje temelji se na procjeni rizika kojom se uzimaju u obzir sljedeći kriteriji:

               (a)

               vrsta djelatnosti predmetnih gospodarskih subjekata;

               (b)

               kapacitet skladišnih objekata;

               (c)

               opseg gospodarske djelatnosti.

         2.   Hrvatska je dužna koristiti se sustavom za utvrđivanje iz stavka 1. kako bi obvezala predmetne gospodarske subjekte da na vlastiti trošak uklone s tržišta količinu šećera ili izoglukoze koja je jednaka njihovu pojedinačnom višku količina.
   Članak 9.
   Uklanjanje viška količina
   1.   Hrvatska osigurava da najkasnije do 31. listopada 2014., bez posredovanja Unije, s tržišta ukloni količinu šećera ili izoglukoze istovjetnu višku količina iz članka 7. stavka 1.
   2.   Uklanjanje viška količina utvrđenog u skladu s člankom 7. provodi se bez Unijine potpore sljedećim metodama:

               (a)

               izvozom iz Unije koji vrše utvrđeni gospodarski subjekti, bez nacionalne potpore;

               (b)

               uporabom u sektoru goriva;

               (c)

               denaturacijom za hranu za životinje, bez primanja potpore, u skladu s glavama III. i IV. Uredbe Komisije (EEZ) br. 100/72 (6).

         Članak 10.
   Iznos koji se naplaćuje u slučaju viška količina
   Ako ukupne količine koje je Komisija odredila u skladu s člankom 7. stavkom 1. prekoračuju ukupne količine iz članka 8., Hrvatskoj se naplaćuje iznos koji je jednak razlici između tih brojki (u ekvivalentu bijelog šećera ili suhe tvari) pomnoženoj s najvećom pozitivnom razlikom između prosječne cijene šećera na tržištu Unije o kojoj se mjesečno izvještava u skladu s člankom 14. Uredbe Komisije (EZ) br. 952/2006 (7) i prosječne mjesečne kotacije bijelog šećera, u protuvrijednosti u EUR, na londonskom terminskom tržištu br. 5 bijelog šećera za najbliži rok dospijeća u razdoblju od 1. srpnja 2013. do 31. listopada 2014. Taj se iznos uvećava za 50 EUR po toni. Naplaćeni iznos uplaćuje se u proračun Unije najkasnije do 30. lipnja 2015.
   Članak 11.
   Dokazi gospodarskih subjekata o uklanjanju
   1.   Najkasnije do 31. siječnja 2015. Predmetni gospodarski subjekti obvezni su dostaviti dokaz, koji Hrvatska smatra dostatnim, da su u skladu s člankom 9. stavkom 2. i na vlastiti trošak uklonili svoj pojedinačni višak količina šećera i izoglukoze utvrđen primjenom članka 8.
   2.   Ako se šećer ili izoglukoza uklanjaju u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (a), dokaz o uklanjanju sastoji se od:

               (a)

               izvoznih dozvola izdanih u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 951/2006 (8) i (EZ) br. 376/2008 (9);

               (b)

               odgovarajućih dokumenata iz članaka 31. i 32. Uredbe (EZ) br. 376/2008 potrebnih za oslobađanje sredstva osiguranja.

         Zahtjev za izvoznu dozvolu iz prvog podstavka mora u odjeljku 20. sadržavati sljedeću naznaku:
   „za izvoz u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 170/2013”
   Izvozna dozvola mora u odjeljku 22. sadržavati sljedeću naznaku:
   „za izvoz bez subvencije … (količina za koju je dozvola izdana) kg”
   Izvozna dozvola vrijedi od dana izdavanja do 31. listopada 2014.
   3.   U slučaju da dokaz o uklanjanju nije dostavljen u skladu sa stavcima 1. i 2., Hrvatska predmetnom gospodarskom subjektu naplaćuje iznos jednak njegovu pojedinačnom višku količina utvrđenom primjenom članka 8., pomnožen s 500 EUR po toni (u ekvivalentu bijelog šećera ili suhe tvari). Taj se iznos uplaćuje u državni proračun Hrvatske.
   Članak 12.
   Dokaz Hrvatske o uklanjanju
   1.   Najkasnije do 28. veljače 2015. Hrvatska je dužna Komisiji dostaviti dokaz da je višak količina iz članka 7. stavka 1. uklonjen s tržišta Unije u skladu s metodama iz članka 9. stavka 2. i za svaku metodu dužna je navesti uklonjenu količinu.
   2.   U slučaju da dokaz o uklanjanju s tržišta Unije nije dostavljen u skladu sa stavkom 1., za čitav višak količina ili dio njega, Hrvatsku se tereti za iznos koji je jednak neuklonjenoj količini (u ekvivalentu bijelog šećera ili suhe tvari) pomnožen s najvećom pozitivnom razlikom između prosječne cijene šećera na tržištu Unije o kojoj se mjesečno izvještava u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 952/2006 i prosječne mjesečne kotacije bijelog šećera, u protuvrijednosti u EUR, na londonskom terminskom tržištu br. 5 bijelog šećera za najbliži rok dospijeća u razdoblju od 1. srpnja 2013. do 31. listopada 2014. Taj se iznos uvećava za 50 EUR po toni. Od dobivenog ukupnog iznosa oduzima se svaki iznos naplaćen u skladu s člankom 10. ove Uredbe.
   Taj se iznos uplaćuje u proračun Unije najkasnije do 30. lipnja 2015.
   Iznosi iz prvog podstavka i iz članka 10. određuju se u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 najkasnije do 30. travnja 2015. na temelju obavijesti koje je Hrvatska dostavila u skladu sa stavkom 1. ovog članka.
   Članak 13.
   Nadzor
   1.   Hrvatska je dužna poduzeti sve potrebne mjere za primjenu ovog poglavlja i uspostaviti nadzorne postupke potrebne za uklanjanje viška količina iz članka 7. stavka 1.
   2.   Hrvatska je dužna najkasnije do 30. rujna 2013. Komisiju obavijestiti:

               (a)

               o sustavu uspostavljenom za utvrđivanje viška količina iz članka 8.;

               (b)

               o količinama šećera, izoglukoze, fruktoze i prerađenih proizvoda uvezenih i izvezenih mjesečno od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2013., navodeći posebno uvoz iz i izvoz u:

                           i.

                           Uniju u sastavu na dan 30. lipnja 2013.;

                           ii.

                           treće zemlje;

               (c)

               o količinama šećera i izoglukoze koje su proizvedene godišnje od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2013. i razvrstane, prema potrebi, po proizvodnji u okviru kvote i izvan kvote, po količinama koje su rafinirane od uvezenog sirovog šećera i količinama koje se godišnje potroše;

               (d)

               zalihama šećera i izoglukoze na dan 1. srpnja svake godine za razdoblje od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2013.

         POGLAVLJE III.

      ZAVRŠNA ODREDBA

   Članak 14.
   Stupanje na snagu
   Ova Uredba stupa na snagu podložno stupanju na snagu Ugovora o pristupanju Hrvatske i na dan njegova stupanja na snagu.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 25. veljače 2013.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

      (2)  SL L 302, 19.10.1992., str. 1.

      (3)  SL L 176, 30.6.2006., str. 22.

      (4)  SL L 254, 26.9.2009., str. 82.

      (5)  SL L 256, 7.9.1987., str. 1.

      (6)  SL L 12, 15.1.1972., str. 15.

      (7)  SL L 178, 1.7.2006., str. 39.

      (8)  SL L 178, 1.7.2006., str. 24.

      (9)  SL L 114, 26.4.2008., str. 3.
   PRILOG
   DIO A

      Stavke iz članka 4. stavka 4. točke (b):

               —

               :

                  na bugarskom

               :

               Преференциална сурова тръстикова захар за рафиниране, внесена в съответствие с член 2 от Регламент (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент.

               —

               :

                  na španjolskom

               :

               Azúcar de caña en bruto preferencial, que se destine al refinado, importado de conformidad con el artículo 2 del Reglamento (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento.)

               —

               :

                  na češkom

               :

               Preferenční surový třtinový cukr určený k rafinaci, dovezený podle článku 2 nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení).

               —

               :

                  na danskom

               :

               Præferencerårørsukker til raffinering, importeret i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning).

               —

               :

                  na njemačkom

               :

               Präferenzrohrohrzucker zur Raffination, eingeführt gemäß Artikel 2 der Verordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen).

               —

               :

                  na estonskom

               :

               Sooduskorra alusel määruse (EL) nr 170/2013 artikli 2 kohaselt imporditav rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3).

               —

               :

                  na grčkom

               :

               Προτιμησιακή ακατέργαστη ζάχαρη ζαχαροκάλαμου για ραφινάρισμα, που εισάγεται σύμφωνα με το άρθρο 2 του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού.)

               —

               :

                  na engleskom

               :

               Preferential raw cane sugar for refining, imported in accordance with Article 2 of Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation.)

               —

               :

                  na francuskom

               :

               Sucre de canne brut préférentiel destiné au raffinage, importé conformément à l’article 2 du règlement (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

               —

               :

                  na talijanskom

               :

               Zucchero di canna greggio preferenziale destinato alla raffinazione, importato conformemente all’articolo 2 del regolamento (UE) n. 170/2013. Numero d’ordine (inserire in base all’articolo 2, paragrafo 3, del suddetto regolamento).

               —

               :

                  na latvijskom

               :

               rafinēšanai paredzēts preferenciāls niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu).

               —

               :

                  na litvanskom

               :

               Lengvatinėmis sąlygomis pagal Reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį importuotas rafinuoti skirtas žaliavinis cukranendrių cukrus. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi).

               —

               :

                  na mađarskom

               :

               A(z) 170/2013/EU rendelet 2. cikkével összhangban behozott, finomításra szánt kedvezményes nyers nádcukor. Tételszám (tételszám az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

               —

               :

                  na malteškom

               :

               Zokkor tal-kannamieli preferenzjali mhux maħdum għar-raffinar, importat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament.)

               —

               :

                  na nizozemskom

               :

               Preferentiële ruwe rietsuiker voor raffinage die wordt ingevoerd overeenkomstig artikel 2 van Verordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening).

               —

               :

                  na poljskom

               :

               Preferencyjny surowy cukier trzcinowy przeznaczony do rafinacji, przywieziony zgodnie z art. 2 rozporządzenia (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia).

               —

               :

                  na portugalskom

               :

               Açúcar bruto de cana preferencial para refinação, importado em conformidade com o artigo 2.o do Regulamento (UE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

               —

               :

                  na rumunjskom

               :

               Zahăr brut preferențial din trestie de zahăr destinat rafinării, importat în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

               —

               :

                  na slovačkom

               :

               Preferenčný surový trstinový cukor na rafináciu, dovážaný v súlade s článkom 2 nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia).

               —

               :

                  na slovenskom

               :

               Preferencialni uvoz surovega trsnega sladkorja za rafiniranje v skladu s členom 2 Uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe).

               —

               :

                  na finskom

               :

               Puhdistettavaksi tarkoitettu etuuskohteluun oikeutettu raaka ruokosokeri, tuotu asetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

               —

               :

                  na švedskom

               :

               Förmånsrårörsocker för raffinering, importerat i enlighet med artikel 2 i förordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen.)

               —

               :

                  na hrvatskom

               :

               Preferencijalni sirovi šećer od šećerne trske za rafiniranje, uvezen u skladu s člankom 2. Uredbe (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj bi trebalo umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe).

         DIO B

      Stavke iz članka 4. stavka 4. točke (c):

               —

               :

                  na bugarskom

               :

               Внос с мито 98 EUR на тон за сурова тръстикова захар за рафиниране със стандартно качество в съответствие с член 2 от Регламент (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент.

               —

               :

                  na španjolskom

               :

               Importación con un derecho de 98 EUR por tonelada de azúcar de caña en bruto de calidad estándar que se destine al refinado, de conformidad con el artículo 2 del Reglamento (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento.)

               —

               :

                  na češkom

               :

               Dovoz surového třtinového cukru standardní jakosti určeného k rafinaci s clem ve výši 98 EUR za tunu podle článku 2 nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení).

               —

               :

                  na danskom

               :

               Import til en told på 98 EUR/ton rårørsukker af standard kvalitet til raffinering i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning).

               —

               :

                  na njemačkom

               :

               Einfuhr zum Zollsatz von 98 EUR je Tonne Rohzucker der Standardqualität gemäß Artikel 2 der Verordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen).

               —

               :

                  na estonskom

               :

               Vastavalt määruse (EL) nr 170/2013 artiklile 2 tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta imporditud rafineerimiseks ette nähtud standardkvaliteediga toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3).

               —

               :

                  na grčkom

               :

               Εισαγωγή με δασμό 98 ευρώ ανά τόνο ακατέργαστης ζάχαρης ζαχαροκάλαμου του ποιοτικού τύπου για ραφινάρισμα σύμφωνα με το άρθρο 2 του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού.)

               —

               :

                  na engleskom

               :

               Import at a duty of EUR 98 per tonne of standard-quality raw cane sugar for refining in accordance with Article 2 of Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation.)

               —

               :

                  na francuskom

               :

               Importation à un droit de 98 EUR par tonne de sucre de canne brut destiné au raffinage de la qualité type conformément à l’article 2 du règlement (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

               —

               :

                  na talijanskom

               :

               Importazione con un dazio di 98 EUR/t di zucchero di canna greggio della qualità tipo destinato alla raffinazione a norma dell’articolo 2 del regolamento (UE) n. 170/2013. Numero d’ordine (inserire in base all’articolo 2, paragrafo 3, del suddetto regolamento).

               —

               :

                  na latvijskom

               :

               rafinēšanai paredzēta standarta kvalitātes niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu, piemērojot nodokļa likmi EUR 98 par tonnu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu).

               —

               :

                  na litvanskom

               :

               Importuojama taikant 98 EUR muito mokestį už toną standartinės kokybės rafinuoti skirto žaliavinio cukranendrių cukraus pagal Reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi).

               —

               :

                  na mađarskom

               :

               98 EUR/tonna vámtételű, finomításra szánt minőségi nyers nádcukor behozatala a(z) 170/2013/EU rendelet 2. cikkével összhangban. Tételszám (az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

               —

               :

                  na malteškom

               :

               L-importazzjoni b’dazju ta’ EUR 98 għal kull tunnellata zokkor tal-kannamieli mhux maħdum ta’ kwalità standard għar-raffinar skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament.)

               —

               :

                  na nizozemskom

               :

               Invoerrecht van 98 EUR per ton ruwe rietsuiker van standaardkwaliteit die is bestemd voor raffinage overeenkomstig artikel 2 van Verordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening).

               —

               :

                  na polsjkom

               :

               Przywóz po stawce celnej 98 EUR za tonę surowego cukru trzcinowego standardowej jakości przeznaczonego do rafinacji zgodnie z art. 2 rozporządzenia (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia).

               —

               :

                  na portugalskom

               :

               Importação com direito de 98 EUR por tonelada de açúcar bruto de cana para refinação da qualidade-tipo, conformidade com o artigo 2.o do Regulamento (CE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

               —

               :

                  na rumunjskom

               :

               Importat la o taxă de 98 EUR per tonă de zahăr brut din trestie de zahăr de calitate standard destinat rafinării în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (UE) Nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

               —

               :

                  na slovačkom

               :

               Dovoz s clom 98 EUR za tonu surového trstinového cukru štandardnej kvality na rafináciu v súlade s článkom 2 nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia).

               —

               :

                  na slovenskom

               :

               Uvoz po dajatvi 98 EUR na tono surovega trsnega sladkorja standardne kakovosti za rafiniranje v skladu s členom 2 Uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe).

               —

               :

                  na finskom

               :

               Puhdistettavaksi tarkoitetun vakiolaatuisen raa’an ruokosokerin tuonti, josta kannetaan 98 euron tulli tonnilta asetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

               —

               :

                  na švedskom

               :

               Import till en tullsats av 98 euro per ton rårörsocker av standardkvalitet för raffinering i enlighet med artikel 2 i förordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen.)

               —

               :

                  na hrvatskom

               :

               Uvoz uz carinu od 98 EUR po toni sirovog šećera od šećerne trske za rafiniranje standardne kakvoće u skladu s člankom 2. Uredbe (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj bi trebalo umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe).