title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1778 оd 6. listopada 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine

text:
                  7.10.2016

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 272/33

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1778
      оd 6. listopada 2016.
      o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), posebno njezin članak 7. stavak 4.,
      nakon savjetovanja s državama članicama,
      budući da:
      1.   POSTUPAK

      1.1.   Pokretanje postupka

                  (1)

                  Dana 4. siječnja 2016. Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj zahtjeva”) podnijela je zahtjev u ime proizvođača koji čine više od 90 % ukupne proizvodnje određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz o dampingu i posljedičnoj prijetnji materijalne štete, što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

                  (2)

                  Nakon tog zahtjeva podnesenog 13. veljače 2016., Europska komisija („Komisija”) pokrenula je antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju određenih plosnatih valjanih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”) na temelju članka 5. Uredbe Vijeća (EU) 2009/1225 (2) („Osnovna uredba”). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (3) („Obavijest o pokretanju postupka”).

                  (3)

                  Komisija je naknadno pokrenula i sljedeća dva ispitna postupka:

                              (a)

                              Dana 13. svibnja 2016. (4) antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine;

                              (b)

                              Dana 7. srpnja 2016. (5) antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije, Srbije i Ukrajine.

            1.2.   Evidentiranje

                  (4)

                  Dana 5. travnja 2016. podnositelj zahtjeva podnio je zahtjev za evidentiranje uvoza predmetnog proizvoda iz NRK-a. Dana 2. lipnja 2016. podnositelj zahtjeva ažurirao je zahtjev pružanjem novijih financijskih podataka, ali ga je 11. kolovoza 2016. povukao.

            1.3.   Zainteresirane strane

                  (5)

                  Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da se jave radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, druge proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike koji su joj poznati i nadležna tijela NRK-a, uvoznike, dobavljače i korisnike te trgovce i udruženja koja su joj poznata i za koja se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka te ih pozvala na sudjelovanje.

                  (6)

                  Zainteresirane strane dobile su priliku pismeno iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Saslušanje je omogućeno svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile i pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša.

            1.4.   Odabir uzorka

                  (7)

                  U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

            1.4.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

                  (8)

                  Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će odabrati privremeni uzorak proizvođača iz Unije zbog njihova velikog broja. Komisija je nakon toga uzorak odabrala na temelju najvećih reprezentativnih obujma proizvodnje i prodaje, istodobno osiguravajući zemljopisnu pokrivenost. Obavijestila je ta privremeno odabrana društva i podnositelja zahtjeva. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak.

                  (9)

                  Jedan je privremeno odabrani proizvođač iz Unije obavijestio Komisiju da neće moći surađivati. Osim toga, talijansko Udruženje proizvođača željeza i čelika (Federacciai) i Eurofer napomenuli su da južna Europa nije bila zastupljena u privremenom uzorku. Kako bi osigurala bolju zemljopisnu pokrivenost, Komisija je zamijenila proizvođača iz Unije koji je odlučio ne surađivati proizvođačem iz Unije iz južne Europe.

                  (10)

                  Posljedično, konačni se uzorak sastojao od pet proizvođača iz Unije koji se nalaze u pet različitih država članica. Konačni uzorak čini više od 45 % proizvodnje u Uniji.

            1.4.2.   Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

                  (11)

                  Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

                  (12)

                  Četiri su uvoznika dostavila tražene podatke. Stoga odabir uzorka nije bio potreban i svima su im poslani upitnici za uvoznike.

                  (13)

                  Međutim, iako je Komisija s njima kontaktirala u nastojanju prikupljanja relevantnih podataka, niti jedan nepovezani uvoznik nije dostavio potpune odgovore na upitnik za potrebe ovog ispitnog postupka.

            1.4.3.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

                  (14)

                  Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak za NRK, Komisija je od proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke utvrđene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati.

                  (15)

                  Trinaest skupina proizvođača izvoznika iz NRK dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. Komisija je predložila uzorak od tri skupine društava na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Pozvala je sve proizvođače izvoznike koji su joj poznati i nadležna tijela NRK-a da komentiraju predloženi uzorak.

                  (16)

                  Jedan proizvođač izvoznik, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited („Tiangong Tools”), tvrdio je da treba biti uključen u uzorak stoga što, za razliku od odabranih proizvođača izvoznika, proizvodi alatni čelik i brzorezni čelik. Smatrali su da bi, ukoliko se njihov proizvod uzme u obzir kao predmetni proizvod, uzorak bio reprezentativniji i da bi ga trebalo uvrstiti.

                  (17)

                  Taj je zahtjev odbačen. Tiangong Tools izvozi samo male količine određene vrste proizvoda u Uniju. Stoga uvrštenje tog proizvođača izvoznika u uzorak ne bi uzorak činilo reprezentativnijim. Komisija je nadalje razmotrila pitanje reprezentativnosti unutar konteksta obujma proizvodnje.

                  (18)

                  Sukladno tome, Komisija je odlučila zadržati predloženi uzorak tri skupine proizvođača izvoznika. Uzorkovani proizvođači izvoznici čine 57 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda u Uniju iz NRK-a i 58 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda u Uniju od strane kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju.

            1.5.   Pojedinačno ispitivanje

                  (19)

                  Samo je jedan proizvođač izvoznik, Tiangong Tools, zatražio individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe i dostavio odgovore na upitnik u tu svrhu. Komisija je preliminarno prihvatila taj zahtjev i provjerila dostavljene podatke na licu mjesta.

                  (20)

                  Međutim, ispitni postupak pokazao je da to društvo proizvodi i izvozi u Uniju samo alatni čelik i brzorezni čelik. Budući da je Komisija, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (29) do (35) u nastavku, odlučila privremeno isključiti alatni čelik i brzorezni čelik iz obujma ovog ispitnog postupka, privremena dampinška marža nije utvrđena za Tiangong Tools. Bez obzira na to, ukoliko Komisija promijeni svoju odluku glede obujma proizvoda u konačnoj fazi, zahtjev za individualno ispitivanje ovog proizvođača izvoznika ponovno će se razmotriti.

            1.6.   Odgovori na upitnik

                  (21)

                  Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje se zna da se to na njih odnosi te svim ostalim društvima koja su se javila u rokovima određenima u Obavijesti o pokretanju postupka. Odgovore na upitnik dostavili su Eurofer, pet proizvođača iz Unije i s njima povezani servisni centri za čelik, jedan korisnik, tri skupine proizvođača izvoznika iz NRK-a i jedan proizvođač iz analogne zemlje.

            1.7.   Posjeti radi provjere

                  (22)

                  Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, posljedične prijetnje štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava / sljedećeg udruženja:

                              Udruženje proizvođača iz Unije:

                                          —

                                          Eurofer, Bruxelles, Belgija

                              Proizvođači iz Unije:

                                          —

                                          ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Njemačka

                                          —

                                          Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nizozemska

                                          —

                                          Tata Steel UK Ltd, Port Talbot, Ujedinjena Kraljevina

                                          —

                                          ArcelorMittal France S.A., Francuska, koje posjeduje sljedeća društva kćeri:

                                                      —

                                                      ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Francuska

                                                      —

                                                      ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Francuska

                                          —

                                          ArcelorMittal España SA, Gozón, Španjolska

                              Korisnik:

                                          —

                                          Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italija

                              Proizvođači izvoznici u NRK-u i povezani trgovci:

                                          —

                                          Grupa Benxi Iron & Steel:

                                                      —

                                                      Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, pokrajina Liaoning, NRK

                                                      —

                                                      Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hong Kong

                                          —

                                          Grupa Jiangsu Yonggang Co., Ltd.

                                                      —

                                                      Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd., grad Jinfeng, okrug Zhangjiagang, pokrajina Jiangsu, NRK

                                                      —

                                                      Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., grad Jinfeng, okrug Zhangjiagang, pokrajina Jiangsu, NRK

                                                      —

                                                      Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., grad Jinfeng, okrug Zhangjiagang, pokrajina Jiangsu, NRK

                                                      —

                                                      Shagang South-Asia Trading Co., Hong Kong

                                                      —

                                                      Xinsha International PTE, Ltd., Singapur

                                          —

                                          Grupa Hebei Iron and Steel (HBIS):

                                                      —

                                                      Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., prefektura Handan, pokrajina Hebei, NRK

                                                      —

                                                      Hebei Iron & Steel Co., Ltd., podružnica Tangshan, prefektura Tangshan, pokrajina Hebei, NRK

                                                      —

                                                      Hebei Iron & Steel Co., Ltd. podružnica Chengde, prefektura Chengde, pokrajina Hebei, NRK

                                                      —

                                                      Grupa Handan Iron and Steel Import and Export Co., Ltd., prefektura Handan, pokrajina Hebei, NRK

                                                      —

                                                      Hebei Iron and Steel (Singapur) PTE, Ltd., prefektura Handan, pokrajina Hebei, NRK

                                                      —

                                                      Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co., Ltd., prefektura Handan, pokrajina Hebei, NRK

                                                      —

                                                      Grupa Hebei Iron and Steel (Šangaj) International Trade Co., Ltd., prefektura Handan i prefektura Chengde, pokrajina Hebei, NRK

                                                      —

                                                      Grupa Tangshan Iron and Steel Co., Ltd., prefektura Tangshan, pokrajina Hebei, NRK

                                                      —

                                                      Sinobiz Holdings Limited (Britanski Djevičanski otoci), prefektura Tangshan, pokrajina Hebei, NRK

                                                      —

                                                      Chengde Steel Logistics Co., Ltd, prefektura Chengde, pokrajina Hebei, NRK

                                                      —

                                                      Duferco SA, Lugano, Švicarska

                                          —

                                          Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:

                                                      —

                                                      Tiangong Aihe Company Limited, okrug Danbei, grad Danyang, pokrajina Jiangsu, NRK

                              Povezani uvoznici iz Unije:

                                          —

                                          Grupa Benxi Iron and Steel Europe GmbH, Düsseldorf, Njemačka

                                          —

                                          Duferco Commerciale, SPA, Genova, Italija

                              Proizvođač iz analogne zemlje:

                                          —

                                          ArcelorMittal USA, Chicago, SAD

            1.8.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

                  (23)

                  Ispitnim postupkom usmjerenim na damping i štetu pokriveno je razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2015. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete pokriveno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

            2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

      2.1.   Predmetni proizvod

                  (24)

                  Predmetni proizvod jesu određeni plosnato valjani proizvodi od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika, bilo da su u kolutima ili ne (uključujući proizvode koji su odrezani na određenu dužinu i „uske trake”), samo toplovaljani i dalje neobrađeni, koji nisu platirani niti prevučeni.
                  Predmetni proizvod ne uključuje:

                              —

                              proizvode od nehrđajućeg čelika i silicijskog elektročelika s usmjerenim zrnima,

                              —

                              proizvode od alatnog čelika i brzoreznog čelika (6),

                              —

                              proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili više, i

                              —

                              proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine 4,75 mm ili više ali ne debljim od 10 mm i širine 2 050 mm ili više,

                        Predmetni proizvod je trenutačno obuhvaćen oznakama KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 i 7226 91 99 i podrijetlom je iz NRK-a.

                  (25)

                  Toplovaljani plosnati proizvodi od čelika proizvode se postupkom toplog valjanja; to je postupak oblikovanja metala prilikom kojeg se topli metal povlači kroz jedan ili više pari toplih valjaka kako bi mu se smanjila debljina i kako bi se debljina učinila jednolikom, pri čemu je temperatura metala iznad njegove temperature rekristalizacije. Isporučiti se mogu u različitim oblicima: u kolutima (podmazani ili nepodmazani, dekapirani ili ne), rezani u limene ploče ili uske trake.

                  (26)

                  Dva su glavna načina uporabe toplovaljanjih plosnatih proizvoda od čelika. Prvo, oni su osnovni materijal za proizvodnju raznih proizvoda od čelika na kraju proizvodnog lanca koji imaju dodanu vrijednost, počevši od hladnovaljanih (7) plosnatih i prevučenih proizvoda od čelika. Drugo, industrijski proizvedene hladnovaljane plosnate proizvode od čelika krajnji korisnici kupuju za razne primjene, među ostalim za građevinarstvo (proizvodnja čeličnih cijevi), brodogradnju, plinske spremnike, automobile, tlačne posude i energetske vodove.

            2.2.   Istovjetan proizvod

                  (27)

                  Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička svojstva te iste osnovne namjene:

                              (a)

                              predmetni proizvod;

                              (b)

                              proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a i SAD-a;

                              (c)

                              proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                  (28)

                  Komisija je stoga u ovoj fazi odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

            2.3.   Tvrdnje u pogledu obujma proizvoda

                  (29)

                  Prvo, jedan proizvođač izvoznik (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) i jedan uvoznik povezan s jednim drugim proizvođačem izvoznikom iz NRK-a (Duferco S.A.) zatražili su da se određene vrste toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika, koji se u industriji nazivaju alatni čelik i brzorezni čelik, isključe iz obujma proizvoda. Smatrali su da alatni čelik i brzorezni čelik imaju bitno različita svojstva, različite cijene, različit tehnički opis i načine uporabe.

                  (30)

                  Rasprava s tim proizvođačem izvoznikom iz NRK-a, održana je 21. travnja 2016. u prisutnosti službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nadalje, 22. lipnja 2016., održana je rasprava s uvoznikom u pogledu njegova zahtjeva za isključenje proizvoda.

                  (31)

                  Podnositelj zahtjeva smatrao je da te tvrdnje nisu osnovane i da postoji rizik od zaobilaženja propisa u slučaju da Komisija prihvati te tvrdnje.

                  (32)

                  Komisija je utvrdila da zaista postoje velike fizičke i kemijske razlike između vrsta predmetnog proizvoda koje nisu alatni čelik i brzorezni čelik s jedne strane i alatnog čelika i brzoreznog čelika s druge strane. Postoji nekoliko kemijskih elemenata (8) prirodno prisutnih u alatnom čeliku i brzoreznom čeliku, a koji se ne nalaze u predmetnom proizvodu.

                  (33)

                  Nadalje, postoje razlike u postupku proizvodnje, različiti načini uporabe i bitne razlike u cijeni između alatnog čelika i brzoreznog čelika s jedne strane i ostalih vrsta predmetnog proizvoda s druge strane. Na primjer, alatni čelik i brzorezni čelik, za razliku od ostalih vrsta predmetnog proizvoda, koriste se za obradu, strojnu obradu, ekstrudiranje, rezanje, otiskivanje i bušenje drugih materijala, a što nije konvencionalan način uporabe drugih vrsta predmetnog proizvoda. Nadalje, proizvodnja alatnog čelika slijedi drugačiji proizvodni postupak, pri kojemu se specifična svojstva postižu u svim fazama proizvodnog postupka. Ta razlika u proizvodnom postupku čini postupak za proizvodnju alatnog čelika i brzoreznog čelika skupljim, što također u određenoj mjeri objašnjava razliku u prodajnoj cijeni u usporedbi s drugim vrstama predmetnog proizvoda.

                  (34)

                  Uvoz alatnog čelika i brzoreznog čelika čini, u pogledu obujma, 1,25 % ukupnog uvoza iz NRK-a u 2015. Nadalje, alatni čelik i brzorezni čelik označeni su različitim, specifičnim oznakama KN.

                  (35)

                  Stoga je Komisija privremeno isključila alatni čelik i brzorezni čelik, upozoravajući nacionalna carinska tijela o mogućim rizicima od zaobilaženja propisa.

                  (36)

                  Drugo, 5. kolovoza 2016., jedan je talijanski korisnik, Marcegaglia Carbon Steel Spa, tvrdio da slijedeće vrste predmetnog proizvoda trebaju biti isključene iz obujma proizvoda: intersticijski slobodne (IF) vrste čelika, dvofazne vrste čelika, vrste čelika s visokim udjelom ugljena i vrste čelika s neusmjerenim zrnima. Razlog zahtjevu za isključenje ovih vrsta proizvoda uglavnom je kako slijedi:

                              (a)

                              ove vrste proizvoda imaju znatno različita svojstva, različite načine uporabe i cijene u odnosu na sve ostale vrste predmetnog proizvoda;

                              (b)

                              ti proizvodi nisu zamjenjivi drugim vrstama predmetnog proizvoda.

                  (37)

                  Isti je korisnik također zatražio da se vrste proizvoda koje se koriste za hladno valjanje isključe na temelju njihove daljnje uporabe na kraju proizvodnog lanca.

                  (38)

                  Što se tiče zahtjeva za isključenje proizvoda za intersticijski slobodne (IF) vrste čelika, dvofazne vrste čelika, vrste čelika s visokim udjelom ugljena i vrste čelika s neusmjerenim zrnima iz predmetnog proizvoda, Komisija je utvrdila da nije dokazano da ovi proizvodi imaju različita svojstva i različite načine uporabe. Osim toga, konačni detaljan zahtjev za zahtjev za isključenje proizvoda stigao je u vrlo kasnoj fazi postupka. Stoga je u ovoj fazi Komisija odbacila taj zahtjev, ali će dodatno istražiti tu tvrdnju.

                  (39)

                  Što se tiče vrste proizvoda koji se koriste za ponovno valjanje, to je jedan od glavnih načina uporabe predmetnog proizvoda, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (26). Različit način uporabe sam po sebi nije razlog za isključenje. Osim toga, isključenje ovih vrsta proizvoda dovelo bi do isključenja većine svih uvoznih vrsta predmetnog proizvoda, osim složenog, ako ne i nemogućeg administrativnog praćenja kako bi se predmetni proizvod izdvojio između onih koji se koriste za ponovno valjanje i onih koji se ne koriste u tu svrhu. Stoga je u ovoj fazi Komisija odbacila i taj zahtjev.

            3.   DAMPING

      3.1.   Uobičajena vrijednost

                  (40)

                  Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija određuje uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 1. do 6. Osnovne uredbe za proizvođače izvoznike u NRK-u koji poštuju kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te im se može odobriti tretman tržišnog gospodarstva. Međutim, niti jedan od proizvođača izvoznika koji surađuju nije se prijavio za taj tretman.

                  (41)

                  Stoga se uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe morala utvrditi na temelju cijene ili izračunane uobičajene vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”).

                  (42)

                  U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je predložila korištenje treće zemlje s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe. Komisija je poslala upitnike svim proizvođačima koji su joj poznati u 11 zemalja s tržišnim gospodarstvom navedenim u Obavijesti o pokretanju postupka (9) i u drugih osam zemalja za koje su postojale naznake o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda, točnije u Argentinu, Australiju, Egipat, Iran, Japan, Južnu Afriku, Republiku Koreju i Tajvan. Ukupno se kontaktiralo sa 62 proizvođača u 19 potencijalnih analognih zemalja. Međutim, samo je jedno društvo u SAD-u (ArcelorMittal SAD) izrazilo spremnost na suradnju i poslalo odgovore na upitnik.

                  (43)

                  SAD se smatra odgovarajućim analognim tržištem, budući da se radi o otvorenom tržištu s deset domaćih proizvođača istovjetnog proizvoda, a uvoz iz drugih zemalja čini više od 10 % ukupne potrošnje. Stoga, i s obzirom na to da je samo jedan proizvođač iz SAD-a izrazio svoju spremnost na suradnju, SAD je privremeno izabran kao odgovarajuća analogna zemlja.

                  (44)

                  Zainteresirane strane pozvane su da komentiraju ovaj odabir. Budući da niti jedan komentar nije primljen, SAD je odabran kao analogna zemlja.

                  (45)

                  U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima u SAD-u bila reprezentativna. Utvrđeno je da je proizvođač koji surađuje prodavao istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu u usporedbi s predmetnim proizvodom koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici iz NRK-a uključeni u uzorak.

                  (46)

                  Komisija je zatim ispitala može li se za tu prodaju smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinila tako da je utvrdila udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Poslovi prodaje smatrani su profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka trošku proizvodnje ili viša. Stoga su utvrđeni troškovi proizvodnje proizvođača iz SAD-a tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                  (47)

                  Za one vrste proizvoda za koje je više od 80 % obujma prodaje dotične vrste na domaćem tržištu bilo iznad troška, a ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste bila jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena sve prodaje dotične vrste, neovisno o tome je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.

                  (48)

                  Kad je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste ili kad je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                  (49)

                  Što se tiče vrste proizvoda koji nisu bili profitabilni, uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe, koristeći troškove proizvodnje proizvođača iz SAD-a i dodajući im prodajne, opće i administrativne troškove i dobiti za profitabilne vrste proizvoda proizvođača iz SAD-a.

                  (50)

                  Neke se vrste proizvoda proizvedene u analognoj zemlji nisu mogle usporediti s onim vrstama proizvoda koji se izvoze iz NRK-a u Uniju, jer ih proizvođač iz SAD-a ne prodaje. Stoga se uobičajena vrijednost za neodgovarajuće vrste proizvoda morala izračunati u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe na temelju proizvodnih troškova proizvođača iz analogne zemlje. Komisija je uzela u obzir te troškove najsličnijeg proizvoda te ih je uskladila za troškove preinaka (prorezivanje i rezanje) koje su bile potrebne kako bi se osigurala primjerena usporedba. Komisija je zatim dodala razuman iznos za prodajne, opće i administrativne troškove (7 % – 13 %) na temelju stvarnih podataka koji se odnose na proizvodnju i prodaju, kako je predviđeno u članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe. Na kraju je dodala razuman iznos dobiti (10 % – 15 %) koristeći prosječnu profitnu maržu za prodaju profitabilnih proizvoda.

            3.2.   Izvozne cijene

                  (51)

                  Proizvođači izvoznici uključeni u uzorak izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih društava.

                  (52)

                  Za izravnu prodaju, izvozne cijene temeljile su se na stvarno plaćenim ili naplativim cijenama za predmetni proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

                  (53)

                  Za transakcije prilikom kojih je proizvođač izvoznik izvozio predmetni proizvod u Uniju preko povezanih društava koja su djelovala kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put prodan nezavisnim kupcima u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. U takvim je slučajevima cijena usklađena za sve troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje.

            3.3.   Usporedba

                  (54)

                  Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na temelju cijena na razini franko tvornica. Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih cijena franko tvornica proizvođača izvoznika uključenih u uzorak s domaćim prodajnim cijenama proizvođača iz analogne zemlje ili izračunanom uobičajenom vrijednosti, prema potrebi.

                  (55)

                  Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe izvršene su odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena.

                  (56)

                  Na temelju toga, prilagodbe su se, gdje je to bilo primjereno, izvršile za prijevoz, osiguranje, rukovanje, utovar i sporedne troškove (4 %), bankovne troškove (0,02 %), kreditne troškove (0,05 %), naknade (0,6 %) i neizravno oporezivanje (4 %).

            3.4.   Dampinška marža

                  (57)

                  Za proizvođače izvoznike uključene u uzorak, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u SAD-u uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom njoj odgovarajuće vrste proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

                  (58)

                  Dampinška marža za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, utvrđena je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža izračunana kao ponderirani prosjek na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike uključene u uzorak.

                  (59)

                  Što se tiče svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a, Komisija je utvrdila razinu suradnje u NRK-u. Ona je izmjerena procjenom udjela obujma izvoza proizvođača koji surađuju u Uniju u ukupnom izvozu iz dotične zemlje u Uniju.

                  (60)

                  Razina suradnje je visoka. Temeljem toga, preostala dampinška marža koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike iz NRK-a utvrđena je na razini koja odgovara najvišoj dampinškoj marži utvrđenoj za proizvođače izvoznike koji surađuju uključene u uzorak.

                  (61)

                  Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

                     Tablica 1.

                     Dampinške marže, NRK

                              Društvo

                              Privremena dampinška marža

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              96,5 %

                              Grupa Hebei Iron & Steel

                              95,0 %

                              Grupa Jiangsu Shagang

                              106,9 %

                              Ostala društva koja surađuju

                              100,1 %

                              Sva ostala društva

                              106,9 %

            4.   ŠTETA

      4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                  (62)

                  Unutar Unije 17 društava dostavilo je podatke o proizvodnji i prodaji tijekom ispitivanja reprezentativnosti i navelo da su tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodili istovjetni proizvod. Na temelju dostupnih podataka iz zahtjeva, tih 17 društava predstavlja oko 90 % proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

                  (63)

                  Osim tih 17 društava, postojalo je još pet drugih društava koja su proizvodila istovjetan proizvod tijekom ispitnog postupka.

                  (64)

                  Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je na oko 74,7 milijuna tona. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju svih raspoloživih podataka o industriji Unije, kao što su podaci iz zahtjeva i podaci od svih poznatih proizvođača u Uniji. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (10), za uvrštenje u uzorak odabrano je pet proizvođača iz Unije koji su predstavljali 45 % ukupne prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. To je reprezentativni uzorak.

                  (65)

                  Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe te ih se navodi kao „industrija Unije”.

                  (66)

                  Poslovni model proizvođača iz Unije i stupanj njihove vertikalne integracije različiti su. Bez obzira na to, industrija Unije može se općenito okarakterizirati kao industrija s visokim stupnjem vertikalne integracije, kao što je detaljnije objašnjeno u uvodnoj izjavi (68) u nastavku.

            4.2.   Potrošnja u Uniji

                  (67)

                  Kao što je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi (24), predmetni proizvod obuhvaćen je različitim oznakama KN, uključujući i određene oznake KN ex. Kako se ne bi podcijenila potrošnja u Uniji i zbog očiglednog marginalnog utjecaja tih oznaka na ukupnu potrošnju, za izračun potrošnje u Uniji uzet je u obzir cjelokupni obujam uvoza oznaka KN ex.

                  (68)

                  Budući da je industrija u Uniji uglavnom vertikalno integrirana, a predmetni proizvod se smatra osnovnim materijalom za proizvodnju raznih proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji imaju dodanu vrijednost, počevši od hladnovaljanih proizvoda, vlastita unutarnja potrošnja analizirana je odvojeno od potrošnje na slobodnom tržištu.

                  (69)

                  Za analizu štete važno je razlikovati tržište za vlastitu potrošnju od slobodnog tržišta jer proizvodi namijenjeni za vlastitu potrošnju nisu izloženi izravnom tržišnom natjecanju s uvozom, a cijene prijenosa utvrđuju se unutar skupine u skladu s raznim cjenovnim politikama. Nasuprot tome, uvoz predmetnog proizvoda izravna je konkurencija proizvodnji namijenjenoj slobodnom tržištu, a cijene su cijene na slobodnom tržištu.

                  (70)

                  Kako bi osigurala što potpuniju sliku industrije Unije, Komisija je pribavila podatke za cjelokupnu djelatnost istovjetnog proizvoda te utvrdila je li proizvodnja bila namijenjena tržištu za vlastitu potrošnju ili slobodnom tržištu. Komisija je utvrdila da je oko 60 % ukupne proizvodnje proizvođača iz Unije bilo namijenjeno za vlastitu upotrebu.

            4.2.1.   Vlastita potrošnja na tržištu Unije

                  (71)

                  Komisija je utvrdila vlastitu potrošnju u Uniji na temelju vlastite upotrebe i prodaje za vlastitu upotrebu svih poznatih proizvođača u Uniji. Na temelju toga, potrošnja za vlastite potrebe u Uniji razvijala se kako slijedi:

                     Tablica 2

                     Vlastita potrošnja na tržištu Unije (u tonama)

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Potrošnja za vlastite potrebe

                              40 775 889

                              42 418 062

                              42 887 175

                              42 271 071

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 104

                                 Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik

                  (72)

                  Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja za vlastite potrebe u Uniji na tržištu Unije povećala se za oko 4 %. To je povećanje uglavnom posljedica rasta tržišta za vlastitu potrošnju, uključujući tržište dijelova za proizvodnju, na primjer za automobilsku industriju.

            4.2.2.   Potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji

                  (73)

                  Komisija je potrošnju na slobodnom tržištu u Uniji utvrdila na temelju (a) prodaje na tržištu Unije svih poznatih proizvođača iz Unije i (b) uvoza u Uniju iz svih trećih zemalja kako ga je iskazao Eurostat, čime je uzela u obzir podatke koje su dostavili proizvođači izvoznici koji surađuju u dotičnoj zemlji. Temeljem toga, potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji razvijala se kako slijedi:

                     Tablica 3.

                     Potrošnja na slobodnom tržištu (u tonama)

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Potrošnja na slobodnom tržištu

                              31 405 157

                              32 292 192

                              33 139 474

                              35 156 318

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100.

                                 103.

                                 106.

                                 112.

                                 Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik

                  (74)

                  Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji povećala se za oko 12 %. Razlog povećanju uglavnom je posljedica gospodarskog oporavka industrije na kraju proizvodnog lanca.

            4.3.   Uvoz iz dotične zemlje

      4.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz dotične zemlje

                  (75)

                  Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju baze podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje na slobodnom tržištu Unije kako je prethodno iskazano u tablici 73.

                  (76)

                  Uvoz u Uniju iz NRK-a razvijao se kako slijedi:

                     Tablica 4.

                     Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Obujam uvoza iz NRK-a

                              246 720

                              336 028

                              592 104

                              1 519 304

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 136

                                 240

                                 616

                              Tržišni udio NRK-a

                              0,79 %

                              1,04 %

                              1,79 %

                              4,32 %

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 132

                                 227

                                 550

                                 Izvor: Eurostat

                  (77)

                  Prethodna tablica pokazuje da se u apsolutnim brojkama uvoz iz dotične zemlje znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja. Istodobno, tijekom razmatranog razdoblja ukupni tržišni udio uvoza iz NRK-a u Uniju povećao se za više od pet puta.

            4.3.2.   Cijene uvoza iz dotične zemlje i sniženje cijena

                  (78)

                  Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz dotične zemlje razvijala se kako slijedi:

                     Tablica 5.

                     Uvozne cijene (EUR/tona)

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Prosječna cijena dampinškog uvoza

                              600

                              505

                              463

                              404

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 84

                                 77

                                 67

                                 Izvor: Eurostat

                  (79)

                  Prosječne cijene uvoza smanjile su se sa 600 EUR po toni u 2012. na 404 EUR po toni tijekom razdoblja ispitnog postupka. Tijekom razmatranog razdoblja smanjenje prosječne jedinične cijene dampinškog uvoza iznosilo je oko 33 %.

                  (80)

                  Komisija je procijenila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:

                              —

                              ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda pet proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na slobodnom tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

                              —

                              odgovarajuće ponderirane prosječne cijene na razini cijene CIF na granici Unije po vrsti uvoznih proizvoda proizvođača koji surađuju iz dotične zemlje za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza.

                  (81)

                  Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Osnovne prilagodbe odnosile su se na troškove dostave (koje variraju od 2,7 % do 6,3 % po proizvođaču iz Unije uključenom u uzorak) i popuste (koje variraju između od 0,1 % do 19,5 %). Budući da niti jedan nepovezani uvoznik nije istupio u ovom slučaju, dodan je trošak nakon uvoza u iznosu od 7 EUR po toni i ta je prilagodba uzeta u obzir u ispitnom postupku u vezi određenih hladnovaljanih plosnatih proizvoda od čelika (10). Procijenilo se da je to najprikladniji način s obzirom na činjenicu da je predmetni proizvod iz tekućeg ispitnog postupka u mnogim pogledima sličan određenim hladnovaljanim plosnatim proizvodima od čelika, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi (221).

                  (82)

                  Na temelju gore navedenog utvrđeno je da dampinški uvoz iz NRK-a snižava cijene industrije Unije u rasponu od 2,7 % do 5,6 %.

            4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

      4.4.1.   Opće napomene

                  (83)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                  (84)

                  Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, zalihe, rast, tržišni udio, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže) ocijenjeni su na razini cjelokupne industrije Unije. Ocjena se temeljila na podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva, koji su unakrsno provjereni s podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije i s dostupnim službenim statističkim podacima (Eurostat).

                  (85)

                  Analiza mikroekonomskih pokazatelja (prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, plaće i troškovi proizvodnje) provedena je na razini proizvođača iz Unije uključenih u uzorak. Ocjena se temeljila na njihovim propisno provjerenim podacima.

                  (86)

                  Kako bi što potpunije opisala stanje industrije Unije, Komisija je pribavila podatke za ukupnu proizvodnju predmetnog proizvoda i odredila je li proizvodnja bila namijenjena za vlastitu upotrebu ili za slobodno tržište. Za određene pokazatelje štete za industriju Unije Komisija je odvojeno analizirala podatke o slobodnom tržištu i tržištu za vlastite potreba te izradila usporednu analizu. Ti su čimbenici sljedeći: prodaja, tržišni udio, jedinične cijene, jedinični trošak, profitabilnost i novčani tok. Međutim, ostale gospodarske pokazatelje moglo se smisleno ispitati samo u odnosu na cjelokupnu djelatnost, uključujući i vlastitu potrošnju industrije Unije, jer ti gospodarski pokazatelji ovise o cjelokupnoj djelatnosti, bez obzira na to je li proizvodnja namijenjena za vlastitu potrošnju ili za prodaju na slobodnom tržištu. Ti su čimbenici sljedeći: proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, ulaganja, povrat ulaganja, zaposlenost, produktivnost, zalihe i troškovi rada. Za utvrđivanje cjelovite slike štete za industriju Unije opravdano je za te čimbenike izraditi analizu cjelokupne industrije Unije jer se predmetni podaci ne mogu razdvojiti na prodaju za vlastite potrebe i slobodnu prodaju.

            4.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

      4.4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

                  (87)

                  Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

                     Tablica 6.

                     Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Obujam proizvodnje (u tonama)

                              73 050 974

                              74 588 182

                              75 509 517

                              74 718 189

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 102

                                 103

                                 102

                              Proizvodni kapacitet (u tonama)

                              102 247 218

                              100 667 836

                              100 040 917

                              98 093 841

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 99

                                 98

                                 96

                              Iskorištenost kapaciteta

                              71,4 %

                              74,1 %

                              75,5 %

                              76,2 %

                                 Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik

                  (88)

                  Tijekom razmatranog razdoblja, obujam proizvodnje industrije Unije povećao se za 2 %, unatoč činjenici da je jedan talijanski proizvođač znatno smanjio proizvodnju tijekom istog razdoblja (– 3 milijuna tona).

                  (89)

                  Prijavljeni brojčani podaci o kapacitetu odnose se na tehnički kapacitet, što podrazumijeva da su u obzir uzete prilagodbe koje se smatraju standardima u toj industriji, za vrijeme potrebno za pripremu strojeva, održavanje, usporavanje proizvodnje i druge uobičajene prekide rada. Proizvodni kapacitet smanjio se tijekom razmatranog razdoblja zbog obustave proizvodnje u Belgiji i Italiji.

                  (90)

                  Povećanje stope korištenja kapaciteta posljedica je blagog povećanja obujma proizvodnje, uglavnom potaknutog povećanjem proizvoda za vlastitu potrošnju (+ 4 %) i proizvoda za slobodnu potrošnju (+ 12 %) i to unatoč znatnom smanjenju obujma proizvodnje od strane uglavnom jednog talijanskog proizvođača iz Unije.

            4.4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

                  (91)

                  Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio na slobodnom tržištu razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                     Tablica 7.

                     Obujam prodaje i tržišni udio (slobodno tržište)

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Obujam prodaje (u tonama)

                              27 273 319

                              27 468 243

                              27 910 748

                              27 327 906

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 101

                                 102

                                 100

                              Tržišni udio

                              86,8 %

                              85,1 %

                              84,2 %

                              77,7 %

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 98

                                 97

                                 90

                                 Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik i Eurostat

                  (92)

                  Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije ostao je relativno stabilan tijekom razmatranog razdoblja, to jest između 27 i 28 milijuna tona.

                  (93)

                  Tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udio industrije Unije u smislu potrošnje Unije smanjio se za više od 9 postotnih bodova, dakle sa 86,8 % na 77,7 %. Smanjenje tržišnog udjela industrije Unije bilo je znatno veće od blagog povećanja njezine prodaje na slobodnom tržištu Unije.

                  (94)

                  Kad je riječ o tržištu proizvoda za vlastite potrebe u Uniji, obujam za vlastite potrebe i tržišni udio u razmatranom razdoblju razvijali su se na sljedeći način:

                     Tablica 8.

                     Obujam za vlastite potrebe na tržištu Unije i tržišni udio

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Obujam za vlastite potrebe na tržištu Unije (u tonama)

                              40 775 889

                              42 418 062

                              42 887 175

                              42 271 071

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 104

                              Ukupna proizvodnja industrije Unije (u tonama)

                              73 050 974

                              74 588 182

                              75 509 517

                              74 718 189

                              Postotak obujma za vlastite potrebe u usporedbi s ukupnom proizvodnjom

                              55,7 %

                              56,7 %

                              56,6 %

                              56,4 %

                                 Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik i Eurostat

                  (95)

                  Tijekom razmatranog razdoblja obujam za vlastite potrebe (koji se sastoji od vlastite uporabe i prodaje za vlastite potrebe na tržištu Unije) industrije Unije na tržištu Unije povećao se za 4 %, s oko 40,7 milijuna tona u 2011. na 42,2 milijuna tona tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                  (96)

                  Udio na tržištu proizvoda za vlastite potrebe u Uniji (izražen kao postotak ukupne proizvodnje) ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja, u rasponu od 55,7 % do 56,7 %.

            4.4.2.3.   Zaposlenost i produktivnost

                  (97)

                  Zaposlenost je izračunana uzimajući u obzir samo zaposlenike koji izravno rade na istovjetnom proizvodu u različitim čeličanama proizvođača iz Unije. Taj postupak osigurao je točne podatke koji se relativno lako mogu utvrditi.

                  (98)

                  Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                     Tablica 9.

                     Zaposlenost i produktivnost

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Broj zaposlenika
                              (Zaposlenje na puno radno vrijeme po zaposleniku)

                              18 729

                              18 632

                              17 739

                              17 829

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 99

                                 95

                                 95

                              Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                              3 900

                              4 003

                              4 257

                              4 191

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 103

                                 109

                                 107

                                 Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik

                  (99)

                  Razina zaposlenosti u industriji Unije smanjena je u razmatranom razdoblju kako bi se smanjili troškovi proizvodnje i poboljšala učinkovitost, a sve zbog rasta konkurencije od uvoza iz NRK-a i drugog uvoza na tržištu. To je dovelo do smanjenja radne snage za 5 % tijekom razmatranog razdoblja, bez uzimanja u obzir bilo kojeg neizravnog zaposlenja. Stoga se, s obzirom na blagi rast obujma proizvodnje (+ 2 %) tijekom razmatranog razdoblja, produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po zaposleniku godišnje, povećala znatno više (+ 7 %) nego što je smanjena stvarna proizvodnja. Iz toga je vidljivo da je industrija Unije bila spremna prilagoditi se promjenjivim uvjetima na tržištu kako bi ostala konkurentna.

            4.4.2.4.   Zalihe

                  (100)

                  Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                     Tablica 10.

                     Zalihe

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Završne zalihe (u tonama)

                              2 908 745

                              2 646 989

                              2 653 224

                              2 798 420

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 91

                                 91

                                 96

                              Završne zalihe kao postotak proizvodnje

                              4,0 %

                              3,5 %

                              3,5 %

                              3,7 %

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 89

                                 88

                                 94

                                 Izvor: Odgovor Eurofera na upitnik

                  (101)

                  Tijekom razmatranog razdoblja razina završnih zaliha blago je smanjena. Većinu vrsta istovjetnog proizvoda proizvodi industrija Unije na temelju posebnih narudžbi korisnika. Stoga se zalihe ne smatraju važnim pokazateljem štete za tu industriju. To je potvrđeno i analizom kretanja povezanih sa završnim zalihama, izraženom kao postotak proizvodnje. Kao što se vidi iz prethodno navedenog, taj je pokazatelj ostao relativno stabilan na oko 3,5 % do 4 % obujma proizvodnje.

            4.4.2.5.   Visina dampinške marže

                  (102)

                  Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije nije bio zanemariv s obzirom na obujam i cijene uvoza iz dotične zemlje.

            4.4.2.6.   Rast

                  (103)

                  Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja Unije (na slobodnom tržištu) smanjila se za oko 12 %, dok je obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije ostao stabilan. Stoga je industrija Unije zabilježila gubitak tržišnog udjela, za razliku od tržišnog udjela uvoza iz dotične zemlje koji se znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja.

            4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

      4.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                  (104)

                  Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije na slobodnom tržištu u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                     Tablica 11.

                     Prodajne cijene na slobodnom tržištu u Uniji

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Prodajna cijena (EUR/tona)

                              553

                              498

                              471

                              427

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 90

                                 85

                                 77

                              Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                              572

                              511

                              469

                              431

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 89

                                 82

                                 75

                                 Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak

                  (105)

                  U prethodnoj tablici prikazana su kretanja jedinične prodajne cijene na slobodnom tržištu u Uniji u usporedbi s odgovarajućim troškovima proizvodnje. Prodajne su cijene u prosjeku bile niže od jediničnog troška proizvodnje osim 2014. kada se tržište počelo oporavljati i tržišni je udio uvoza iz NRK-a bio niži nego u razdoblju ispitnog postupka.

                  (106)

                  U 2012. i 2013., posljedice dužničke krize u europodručju, uz pad potražnje čelika u 2012., negativno su utjecale i na uspješnost industrije Unije. U 2014. i u prvoj polovini 2015. industrija Unije počela se oporavljati kao posljedica povećanih napora da ostane konkurentna, posebno povećanjem produktivnosti radne snage industrije Unije, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (99), što je imalo za posljedicu poboljšanje produktivnosti i bolju iskorištenost kapaciteta.

                  (107)

                  Unatoč tim naporima, troškovi proizvodnje ostali su uglavnom veći od smanjenih prodajnih cijena, te su proizvođači iz Unije, kako bi ograničili gubitak tržišnog udjela, slijedili silazno kretanje cijena i znatno smanjili svoje prodajne cijene, osobito tijekom 2015. Budući da je predmetni proizvod roba široke potrošnje, proizvođači iz Unije morali su slijediti silazno kretanje cijena.

                  (108)

                  Među proizvođačima uključenima u uzorak, određeni hladnovaljani plosnati proizvodi od čelika za vlastitu potrošnju prenosili su se ili isporučivali po transfernim cijenama za daljnju obradu na kraju proizvodnog lanca uz primjenu različitih politika određivanja cijena (troškovi, dodatni troškovi, tržišna cijena). Zato se iz kretanja cijena u vlastitoj potrošnji ne može donijeti nikakav smislen zaključak.

            4.4.3.2.   Troškovi rada

                  (109)

                  Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 12.

                     Prosječni trošak rada po zaposleniku

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                              63 722

                              63 374

                              66 039

                              66 023

                                 Indeks (2011. = 100)

                                 100

                                 99

                                 104

                                 104

                                 Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak

                  (110)

                  Tijekom razmatranog razdoblja prosječna plaća po zaposleniku povećala se za 4 %.

            4.4.3.3.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                  (111)

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 13.

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Profitabilnost prodaje u Uniji na slobodnom tržištu (% prodajnog prometa)

                              – 3,3 %

                              – 2,7 %

                              0,4 %

                              – 0,8 %

                              Novčani tok ('000 EUR)

                              150 190

                              139 285

                              221 982

                              122 723

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 93

                                 148

                                 82

                              Ulaganja ('000 EUR)

                              334 789

                              256 013

                              289 581

                              291 771

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 76

                                 86

                                 87

                              Povrat ulaganja

                              – 4,5 %

                              – 3,5 %

                              0,5 %

                              – 1,0 %

                                 Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak

                  (112)

                  Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije iskazivanjem neto gubitka prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na slobodnom tržištu u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

                  (113)

                  Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost se razvijala negativno: gubici su nastajali tijekom sve tri godine, osim 2014. Dok su gubici u 2012. i 2013. djelomično povezani s posljedicama dužničke krize u europodručju (uz pad potražnje čelika u 2012.), proizvođači iz Unije mogli su se djelomično oporaviti tijekom 2014. i u prvoj polovini 2015.

                  (114)

                  Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Kretanje u neto novčanom toku u mnogočemu je variralo tijekom razmatranog razdoblja, ali je ostalo ukupno pozitivno, ponajviše zbog negotovinskih troškova kao što je amortizacija.

                  (115)

                  Budući da je povrat ulaganja ostao ukupno negativan tijekom svih godina, osim 2014., industrija Unije smanjila je razinu svojih ulaganja za 13 % između 2012. i 2015. Na sposobnost prikupljanja kapitala utjecali su gubici nastali tijekom razmatranog razdoblja, što je vidljivo iz smanjenja ulaganja.

                  (116)

                  Naposljetku, tablica u nastavku sadrži analizu 2015. po tromjesečju budući da je podnositelj zahtjeva u svom zahtjevu naveo da je u drugoj polovini 2015. došlo do znatnog pogoršanja. Podaci u tablici zaista potvrđuju znatno pogoršanje u drugoj polovini 2015. u pogledu profitabilnosti i neto prodajne vrijednosti, a uslijed daljnjeg smanjenja prodajnih cijena na slobodnom tržištu Unije.

                     Tablica 14.

                     Profitabilnost po tromjesečju proizvođača iz Unije uključenih u uzorak

                              Tromjesečje 2015.

                              Profitabilnost (gubitak) društava po tromjesečju (milijuna EUR)

                              Neto prodajna cijena po toni

                              Neto prodaja na slobodnom tržištu
                              (milijuna EUR)

                              Postotak profitabilnosti

                              Prvo

                              37,98

                              444,71

                              1 073,34

                              3,5 %

                              Drugo

                              22,78

                              436,19

                              1 001,60

                              2,3 %

                              Treće

                              – 22,92

                              426,36

                              857,49

                              – 2,7 %

                              Četvrto

                              – 69,80

                              392,92

                              699,47

                              – 10,0 %

                              Ukupno

                              – 31,9

                              427,2

                              3 631,9

                              – 0,8 %

                                 Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak

            4.4.4.   Zaključak o materijalnoj šteti

                  (117)

                  S jedne strane, industrija Unije kao cjelina mogla je blago povećati svoj proizvodni obujam (unatoč znatnom smanjenju proizvodnje od strane uglavnom jednog od glavnih talijanskog proizvođača) i poboljšati stopu iskorištenosti kapaciteta zbog povećanja u potrošnji za vlastite potrebe i slobodnoj potrošnji. Ona je također poduzela konkretne korake za poboljšanje učinkovitosti čvrsto se držeći troškova proizvodnje (uglavnom sirovina) i povećanjem proizvodnje po zaposleniku. Kao rezultat toga, proizvodni troškovi smanjili su se za 25 %. Osim toga, njezin novčani tok ostao je pozitivan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Proizvođači iz Unije uključeni u uzorak još uvijek su mogli ulagati od oko 250 do 330 milijuna EUR godišnje u razmatranom razdoblju.

                  (118)

                  S druge strane, unatoč naporima industrije Unije u razmatranom razdoblju poduzetih u svrhu poboljšanja njezine ukupne uspješnosti, drugi su pokazatelji štete pokazali pogoršanje stanja na slobodnom tržištu. Osim 2014. i početka 2015., kada se industrija Unije počela blago oporavljati, gubici su nastajali tijekom cijelog razmatranog razdoblja i dosegli neodrživu razinu u drugoj polovini 2015. Zaista, unatoč činjenici da je obujam prodaje ostao relativno stabilan na slobodnom tržištu Unije, industrija Unije izgubila je udio na tržištu i morala je smanjiti ulaganja zbog negativnog povratka ulaganja.

                  (119)

                  Zbog svega prethodno navedenog, u ovoj je fazi zaključeno da gore navedeni podaci pokazuju da je industrija Unije bila u lošem stanju na kraju razdoblja ispitnog postupka, ali ne do te mjere da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u razmatranom razdoblju u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

            5.   PRIJETNJA ŠTETE

      5.1.   Uvod

                  (120)

                  U analizi prijetnje materijalne štete industriji Unije, u skladu s člankom 3. stavkom 9., drugim podstavkom Osnovne odredbe, u nastavku se razmatraju čimbenici kao što su:

                              i.

                              znatna stopa rasta dampinškog uvoza na tržište Unije koja ukazuje na vjerojatnost znatnog rasta uvoza;

                              ii.

                              dostatni slobodno raspoloživi kapaciteti proizvođača izvoznika na strani izvoznika, odnosno neminovan i znatan rast kapaciteta koji ukazuje na vjerojatnost znatnog rasta dampinškog izvoza u Uniju, vodeći pritom računa o raspoloživosti drugih izvoznih tržišta koja mogu prihvatiti dodatne izvoze;

                              iii.

                              ulaze li uvozni proizvodi po cijenama koje bi u znatnoj mjeri mogle sniziti cijene ili spriječiti rast cijena do kojega bi inače došlo, te koje bi vjerojatno povećale potražnju za daljnjim uvozom, te;

                              iv.

                              razina zaliha.

                  (121)

                  Kao što se riječima „kao što je” u članku 3. stavku 9. drugom podstavku navodi, uz ta četiri čimbenika mogu se analizirati i drugi čimbenici za određivanje prijetnje štete. Posebice, Komisija dodatno analizira čimbenike poput profitabilnosti i količine narudžbi za koje joj stoje na raspolaganju podaci iz razdoblja ispitnog postupka i nakon razdoblja ispitnog postupka.

                  (122)

                  S obzirom na razmatrano razdoblje, Komisija je ponovno pregledala podatke prikupljene za razdoblje od 2012. do 2015., budući da je razumijevanje sadašnjeg stanja industrije Unije potrebno kako bi se moglo utvrditi postoji li prijetnja štete industriji Unije (11). Nakon toga provela je prognostičku analizu svih čimbenika. Osim toga, bila je u mogućnosti prikupiti podatke o dampinškom uvozu, kapacitetu NRK-a i uvoznim cijenama za razdoblje od siječnja do lipnja 2016., kako bi potvrdila prognoze ili ih učinila nevažećim, kako je propisano od strane Suda (12). Međutim sveobuhvatni podaci o profitabilnost i količinama narudžbi nisu bili dostupni za razdoblje od siječnja do lipnja 2016., a samo djelomični podaci bili su dostupni za razdoblje do kraja ožujka 2016. Sveobuhvatni podaci o razini zaliha nisu bili su dostupni za razdoblje do kraja lipnja 2016., posebice za industriju Unije. Bez obzira na to, ovi će podaci biti ažurirani nakon objave ove Uredbe i, gdje je to moguće, analizirat će se i drugi čimbenici. U ovoj fazi, podaci o profitabilnosti, količinama narudžbi i razini zaliha bili su najbolji dostupni podaci.

                  (123)

                  Naposljetku, člankom 3. stavkom 9. prvim podstavkom drugom rečenicom Osnovne odredbe, zahtijeva se da promjena okolnosti mora biti jasno predviđena i neminovna.

            5.2.   Prijetnja štete

      5.2.1.   Znatna stopa rasta dampinškog uvoza na tržište Unije koja ukazuje na vjerojatnost znatnog rasta uvoza

                  (124)

                  Uvoz iz dotične zemlje znatno je porastao sa 246 720 na 1 519 304 tona od 2012. do razdoblja ispitnog postupka, kao što je prethodno prikazano u tablici u uvodnoj izjavi (76). Takav se uvoz dosljedno odvijao i dosljedno snižavao cijene. Znatno povećanje tržišnog udjela tog dampinškog uvoza iz NRK-a (+ 550 %) potvrđuje da razvoj tog uvoza nije bio samo posljedica povećanja potražnje (+ 12 %). Proizvođači izvoznici iz NRK-a prodiru na novo tržište i stječu tržišne udjele jeftinim uvoznim proizvodima na štetu drugih gospodarskih subjekata, uključujući proizvođače iz Unije. Obujam uvoza iz NRK-a dodatno se povećao (za 8,5 %) u prvoj polovini 2016. (773 275 tona) (izvor: Eurostat), u usporedbi s prvom polovinom 2015. (712 390 tona). Dostupni podaci pokazuju ne samo da se dampinški uvoz iz NRK-a znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja, nego i da to kretanje nije zaustavljeno ili preusmjereno u suprotnom pravcu tijekom razdoblja nakon ispitnog postupka.

            5.2.2.   Dostatni raspoloživi kapacitet

      5.2.2.1.   Kapacitet u NRK-u (sirovi čelik i istovjetni proizvod)

                  (125)

                  Što se tiče kapaciteta sirovog čelika NRK-a, dostupni podaci pokazuju da se kapacitet čelika NRK-a vrlo brzo povećava već dugo vremena. Dok je NRK činio više od 25,6 % ukupne svjetske proizvodnje sirovog čelika u 2004. (13), gotovo je udvostručio svoju stvarnu proizvodnju i činio više od 50,3 % u 2015. U tom pogledu, u Komunikaciji Komisije o čeliku navodi se sljedeće: „(…) neiskorišteni proizvodni kapacitet u pojedinim trećim zemljama, prije svega u Kini, drastično se povećao. Samo u NRK-u višak kapaciteta procijenjen je na oko 350 milijuna tona, što je gotovo dvostruko više od godišnje proizvodnje Unije. (14)”

                  (126)

                  U tom pogledu, OECD je procijenio da je kapacitet proizvodnje čelika u NRK-u iznosio 1 140 milijuna tona (15) u 2014., a izračunalo se da je stvarna proizvodnja u NRK-u iznosila 822,8 milijuna tona (16). Posljedično, dostupni višak kapaciteta u NRK-u je sigurno veći od 300 milijuna tona.

                  (127)

                  Takav višak kapaciteta također nije u skladu sa potražnjom istovjetnog proizvoda u NRK-u ili u drugim zemljama. Uistinu, postoji usporavanje rasta potražnje na svjetskim tržištima i razlika između kapaciteta i potražnje se povećava, prema nedavnom istraživanju OECD-a (17).

                  (128)

                  Činjenica da dotična zemlja ima golemi višak kapaciteta čelika nije opovrgnuta od strane nadležnih tijela NRK-a: Prvo, Državno vijeće NRK-a izdalo je 1. veljače 2016.„Mišljenje o rješenju viška kapaciteta za industriju čelika”, kojim se utvrđuje cjelokupni pristup NRK-a odlučnijem rješavanju viška kapaciteta u kineskoj industriji čelika. Mjere bi, između ostalog, bile smanjenje kapaciteta sirovog čelika za 100 – 150 milijuna tona tijekom pet godina i stroga zabrana novog proizvodnog kapaciteta. Drugo, Udruženje proizvođača željeza i čelika NRK-a (CISA) u svom podnesku također spominje da su „u posljednjih nekoliko godina vlasi NRK-a i Udruženje proizvođača čelika NRK-a poduzeli učinkovite mjere (…) Od 2011. NRK aktivno djeluje na uklanjanju zastarjelih kapaciteta i na jačanju mjera za uštedu energije (18).”

                  (129)

                  Međutim, nedavno je izviješteno o nedosljednostima između prethodno navedene najave smanjivanja kapaciteta od strane NRK-a u razdoblju nakon ispitnog postupka i stvarnog stanja, kako slijedi:

                              —

                              Postoje izvješća da dotična zemlja pati od fenomena „zombi” čeličana (19): To su čeličane za koje se oduvijek govori da umiru, ali zapravo nikada ne umru.

                              —

                              Jedan je drugi izvor također izvijestio da je 41 visoka peć ponovno otvorena, a novija izvješća čak pokazuju da više je od 50 milijuna tona kapaciteta čelika kapaciteta ponovno pokrenuto u NRK-u od početka 2016. godine (20).

                              —

                              Svjetsko udruženje za čelik dalo je sljedeću izjavu glede svjetske proizvodnje sirovog čelika u prvih 6 mjeseci 2016.: „Svjetska proizvodnja sirovog čelika u prvih 6 mjeseci 2016. godine iznosila je 794,8 Mt, što predstavlja smanjenje od – 1,9 % u usporedbi s istim razdobljem 2015. (…) Svjetska proizvodnja čelika (…) smanjena je za – 6,1 % u EU-28 (…) Proizvodnja sirovog čelika u NRK-u za mjesec lipanj 2016. godine iznosila je 69,5 Mt, što predstavlja povećanje od 1.7 % u usporedbi s lipnjem 2015. (…)
                                  (21)”

                  (130)

                  Naposljetku, Komisija je analizirala obećanja i obveze nadležnih tijela NRK-a, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (128). Unatoč tim najavama početkom 2016., rezultati još uvijek nisu ostvareni.

                  (131)

                  Posljedično, smatra se da je pitanje viška kapaciteta u čeličnoj industriji u NRK-u poznato široj javnosti, a to su priznala i nadležna tijela NRK-a.

                  (132)

                  Procjenjuje se da istovjetni proizvod predstavlja veliki dio ukupne proizvodnje sirovog čelika iz sljedećeg razloga: Godine 2013. ukupna je proizvodnja sirovog čelika u NRK-u iznosila 822 000 milijuna tona, a 2014. iznosila je 822 698 milijuna tona; ukupna proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u NRK-u 2013. iznosila je 311 564 milijuna tona (odnosno oko 37,9 % ukupne proizvodnje sirovog čelika), a 2014. iznosila je 317 387 milijuna tona (odnosno oko 38,6 % ukupne proizvodnje sirovog čelika) (22). Dakle, prethodni podaci o sirovom čeliku su i dobar pokazatelj viška kapaciteta istovjetnog proizvoda u NRK-u.

                  (133)

                  Drugo, upućuje se na tablicu u uvodnoj izjavi (185), gdje je stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda u NRK-u uspoređena sa stvarnom proizvodnjom drugih zemalja za 2014. i 2013. Ta tablica pokazuje, na primjer, da je 2014. godine stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda u NRK-u (317,4 milijuna tona) oko 5 puta veća od ukupnog zbroja proizvodnje u Rusiji, Ukrajini, Iranu i Brazilu zajedno (57,4 milijuna tona). To je pokazatelj golemog proizvodnog kapaciteta istovjetnog proizvoda u NRK-u.

                  (134)

                  Treće, ispitni je postupak potvrdio da su tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvođači izvoznici iz NRK-a imali prosječni učinak, po stopi iskorištenosti kapaciteta od 65 %. To iznosi više od 14 milijuna metričkih tona slobodno raspoloživog kapaciteta predmetnog proizvoda od strane samo tri društva. To je još jedan pokazatelj rezervnog kapaciteta istovjetnog proizvoda. Pod pretpostavkom sličnih omjera kod drugih proizvođača toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika iz NRK-a, može se zaključiti da postoji visok ukupni rezervni kapacitet toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u NRK-u.

                  (135)

                  Nadalje, tržište Unije je otvoreno tržište s velikim brojem uvoznih proizvoda iz nekoliko zemalja, kao što je prikazano u tablici u uvodnoj izjavi (177). Kao što je prikazano u tablici 4. u uvodnoj izjavi (76), proizvođači izvoznici iz NRK-a izvoze na tržište Unije uglavnom od 2012. nadalje i brzo stječu udjele na tržištu jeftinim uvoznim proizvodima na štetu drugih gospodarskih subjekata, uključujući proizvođače iz Unije. To dokazuje da je prodor bio relativno lak i vrlo uspješan u razmatranom razdoblju za proizvođače izvoznike iz NRK-a te je kao takav pokazatelj privlačnosti tržišta Unije za proizvođače izvoznike iz NRK-a i iz drugih zemalja.

            5.2.2.2.   Apsorpcijski kapacitet trećih zemalja

                  (136)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 9., drugim podstavkom slovom (b) Osnovne odredbe, Komisija je analizirala raspoloživost drugih izvoznih tržišta za proizvođače izvoznike iz NRK-a da apsorbiraju sve dodatne izvozne proizvode.

                  (137)

                  Proizvođačima izvoznicima iz NRK-a postaje sve teže pristupiti nekim (većim) izvoznim tržištima zbog mjera trgovinske obrane (zemlje kao što su SAD, Malezija, Indija i Meksiko) i/ili ispitnih postupaka (zemlje kao što je Tajland) ili zbog povećanih carinskih naknada (J).

                  (138)

                  Statistički podaci o izvozu – za 2015. i za prvih šest mjeseci 2016. – kao uzorak (23) oznaka KN za istovjetni proizvod – ipak pokazuju status quo u obujamu izvoza iz NRK-a u ostatak svijeta.

                  (139)

                  Prvo, ako se ti podaci promatraju na godišnjoj razini i usporede s 2015., dotična zemlja izvozila je otprilike iste količine tijekom prvih šest mjeseci 2016., Bez obzira na to, prosječna jedinična prodajna cijena bila je niža tijekom prvih 6 mjeseci 2016. u odnosu na 2015. Drugo, gubitak tržišnog udjela u nekim zemljama (kao što su Indonezija i Vijetnam) tijekom prvih šest mjeseci 2016. godine u odnosu na 2015. kompenziran je porastom tržišnog udjela u drugim zemljama (poput Bangladeša i Demokratske Narodne Republike Koreje), Komisija je stoga zaključila da je malo vjerojatno da će treće zemlje same apsorbirati goleme količine slobodno raspoloživog kapaciteta iz NRK-a. Čak i ako trenutno postoji status quo glede izvoza iz NRK-a u ostale treće zemlje, privlačno tržište Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (135), vjerojatno će i dalje biti među prvim metama dampinškog izvoza iz NRK-a.

            5.2.2.3.   Apsorpcijski kapacitet NRK-a

                  (140)

                  Ni u NRK-u ne postoji dostatan apsorpcijski kapacitet. Domaća potražnja čelika u NRK-u se smanjuje: Prema Svjetskom udruženju za čelik, očekivalo se da će se potražnja čelika u NRK-u smanjiti za – 3,5 % u 2015. i – 2,0 % u 2016., nakon vrhunca potražnje u 2013. (24). Međutim, te su brojke kasnije prilagođene od strane iste organizacije, kako slijedi: „očekuje se da će smanjenje potražnje čelika u NRK-u biti – 4,0 % u 2016., nakon čega će uslijediti – 3,0 % u 2017. To ukazuje na potražnju od 626,1 Mt čelika (15 % manje nego u 2013.) za 2017., što predstavlja smanjenje na 41,9 % svjetske uporabe čelika s 47,9 % u 2009. i 44,8 % u 2015.” (25).

            5.2.2.4.   Zaključak o kapacitetu

                  (141)

                  Zaključno, vjerojatno je da će znatne količine postojećeg golemog viška kapaciteta čelika, uključujući i istovjetni proizvod, i dalje biti usmjerene na tržište Unije. Trenutni višak kapaciteta i nedovoljna mogućnost apsorpcije od strane trećih zemalja ili samog NRK-a ukazuju na vjerojatnost znatno povećanog izvoza iz NRK-a u Uniju gdje se pokazalo da je prodor bio relativno lak i vrlo uspješan tijekom razmatranog razdoblja.

            5.2.3.   Razina cijena uvoza

                  (142)

                  Tijekom razmatranog razdoblja, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (78), prosječne uvozne cijene iz dotične zemlje smanjene su za 33 %, sa 600 EUR po toni u 2012. na 404 EUR po toni u 2015.

                  (143)

                  Tablica u nastavku uspoređuje prosječnu jediničnu uvoznu cijenu proizvoda iz NRK-a s jediničnim prodajnim cijenama pet proizvođača iz Unije koji su uključeni u uzorak:

                     Tablica 15.

                     Prodajne cijene na slobodnom tržištu u Uniji u odnosu na cijene uvoza iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja

                              Vidjeti uvodnu izjavu

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Prodajna cijena 5 proizvođača iz Unije koji su uključeni u uzorak (EUR/tona)

                              (104)

                              553

                              498

                              471

                              427

                              Prosječna cijena uvoza iz NRK-a prema Eurostat-u
                              (EUR/tona)

                              (78)

                              600

                              505

                              463

                              404

                              (EUR/tona)

                              47

                              – 7

                              + 8

                              + 23

                                 Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije koji su uključeni u uzorak i Eurostat

                  (144)

                  Prosječne cijene proizvođača iz NRK-a bile su znatno više nego cijene proizvođača iz Unije u 2012. Međutim, u 2015., cijene uvoza iz NRK-a postale su znatno niže (404 EUR po toni) od cijena industrije Unije (427 EUR po toni) To je potvrđeno analizom smanjenja cijena u prethodnoj uvodnoj izjavi (82).

                  (145)

                  Tablica u nastavku pokazuje daljnji stalni pad jediničnih cijena iz NRK-a tijekom razdoblja nakon ispitnog postupka, od siječnja do lipnja 2016. pri ulasku na tržište Unije.

                     Tablica 16.

                     Uvozne cijene proizvoda iz NRK-a tijekom razdoblja nakon ispitnog postupka

                              Prosječne uvozne cijene proizvoda iz NRK-a
                              (EUR/tona)

                              siječanj 2016.

                              veljača 2016.

                              ožujak 2016.

                              travanj 2016.

                              svibanj 2016.

                              lipanj 2016.

                              326

                              318

                              313

                              303

                              299

                              308

                                 Izvor: Eurostat

                  (146)

                  Utvrđeno je da je negativan učinak niskih cijena uvoza iz NRK-a dvojak:

                              i.

                              s jedne strane, znatna razlika u cijenama vjerojatno će (dodatno) uzrokovati pomak prema tom dampinškom uvozu, jer će korisnici vjerojatno kupovati veće količine proizvoda koji se prodaju po niskim cijenama;

                              ii.

                              s druge strane, kupci će vjerojatno koristiti postojanje takvih niskih cijena na tržištu kao pregovarački alat za sniženje cijena koje nude proizvođači iz Unije i drugi izvori, čime će uzrokovati dodatno smanjenje, kako obujma, tako i cijena. Ovi učinci mogu biti dovedeni u pitanje u situacijama u kojima razlike u cijeni nisu znatne, ali u ovom slučaju, i s obzirom na utvrđeno smanjenje cijena, očekuje se da će posljedična šteta za industriju Unije biti ozbiljna.

            5.2.4.   Razina zaliha

                  (147)

                  Komisija je smatrala da taj čimbenik nije od posebne važnosti za analizu jer zalihe obično čuvaju trgovci (veletrgovci), a ne baš proizvođači. Osim toga, proizvođači iz Unije uglavnom proizvode po narudžbi, što im omogućuje da drže svoje razine zaliha što je moguće nižima. Bez obzira na to, analizirala je taj čimbenik koji je izričito spomenut u članku 3. stavku 9., drugom podstavku Osnovne uredbe (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu (120)).

                  (148)

                  Padajuće razine zaliha zabilježene su kako u NRK-u tako i na tržištu Unije (26) na kraju razdoblja ispitnog postupka. To se može objasniti u okviru smanjenja cijena u 2015. i 2016., kako slijedi: ako proizvođač ili trgovac očekuje da će cijene rasti, trebao bi popunjavati zalihe vrlo brzo očekujući ostvarenje proporcionalno veće dobiti kada cijene porastu.

                  (149)

                  Komisija nije bila u mogućnosti pronaći sveobuhvatne podatke o zalihama iz razdoblja nakon ispitnog postupka, unatoč zahtjevima i vlastitim istraživanjima. Bez obzira na to, utvrdila je da su razine zaliha predmetnog proizvoda bile prilično niske u Uniji početkom 2016. godine: Na primjer, u Njemačkoj, „prema Njemačkom udruženju distributera čelika (BDS), na kraju prošle godine zalihe plosnatog čelika pale su na najnižu razinu od prosinca 2003. godine. Najnoviji podaci pokazuju određeni napredak, ali sa zalihama plosnatog čelika od 1,4 milijuna tona u veljači, ostali su 7 % niži u odnosu na isto razdoblje prošle godine (27).”

                  (150)

                  U NRK-u su zalihe čelika u skladištima 40 velikih gradova u NRK-u navodno smanjene na 8,86 tona krajem lipnja 2016. s 9,47 tona krajem svibnja 2016., u odnosu na 12,86 tona krajem lipnja 2015. godine. Tijekom svibnja 2016., zalihe čelika u 80 velikih gradova u NRK-u iznosile su 14,17 tona, u odnosu na 16,71 tona krajem svibnja 2015. (28).

                  (151)

                  Zaključno, zalihe čelika smanjuju se kako tijekom kraja razdoblja ispitnog postupka tako u razdoblju nakon ispitnog postupka. Iako taj čimbenik nije nije presudan u analizi, mogao bi ukazati na mogući daljnji pad cijena koji pojačava prijetnju štete.

            5.2.5.   Ostali elementi: Profitabilnost i količine narudžbi u Uniji od strane industrije Unije.

                  (152)

                  Industriji Unije potrebni su održivi dobici. Prema tome, ovaj pokazatelj štete je vrlo važan. Količine narudžbi su potvrđene obveze od strane kupaca koji pokazuju evoluciju prodaje industrije Unije u narednim mjesecima. Komisija je bila u mogućnosti prikupiti i analizirati podatke o dobiti i količinama narudžbi za razdoblje ispitnog postupka i razdoblje nakon ispitnog postupka.

                  (153)

                  Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (113), proizvođači iz Unije počeli su se blago oporavljati tijekom 2014. i prva dva tromjesečja 2015. u smislu profitabilnosti. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (116), u drugoj polovini 2015., profitabilnost Unije postala je stvaranje gubitaka, a gubici su dosegli neodržive razine od – 10 % u četvrtom tromjesečju razdoblja ispitnog postupka.

                  (154)

                  Za razdoblje nakon ispitnog postupka, podaci o profitabilnosti za cijelu industriju Unije još nisu bili dostupni. No podaci o profitabilnosti prikupljeni su za podnositelja zahtjeva, i predstavljali su oko 90 % ukupne proizvodnje u industriji Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (62). Ovi podaci će se ažurirati nakon objave ove Uredbe i, gdje je to moguće, također će se analizirati i ostali čimbenici. U ovoj fazi ispitnog postupka, podaci o profitabilnosti i količini narudžbi bili su najbolji dostupni podaci.

                  (155)

                  Kao što je prikazano u tablici u uvodnoj izjavi (145), cijene izvoza iz NRK-a dodatno su smanjene tijekom prve polovine 2016. i bile su ispod troškova proizvodnje proizvođača Unije. To pokazuje agresivno određivanje cijena od strane NRK-a na tržištu Unije, koje proizvođači iz Unije neće u budućnosti moći održavati. To je potvrđeno u tablici u nastavku koja pruža podatke podnositelja zahtjeva o profitabilnosti. Ispitnim postupkom utvrđeno je daljnje pogoršanje profitabilnosti za podnositelja zahtjeva.

                     Tablica 17.

                     Evolucija profitabilnosti i količine narudžbi podnositelja zahtjeva

                              Opis

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              2015.

                              travanj 2015.– ožujak 2016.

                              Profitabilnost

                              – 1,31 %

                              – 4,86 %

                              – 1,28 %

                              od – 3 do – 5 %

                              od – 5 % do – 7 %

                              Količina narudžbi

                              16 763 734

                              16 631 630

                              16 677 099

                              15 529 155

                              15 636 444

                                 Izvor: Eurofer

            5.2.6.   Predvidljivost i neminovnost promjena u okolnostima

                  (156)

                  Članak 3. stavak 9. Osnovne uredbe propisuje da „promjena u okolnostima koje bi stvorila stanje u kojem bi damping mogao dovesti do štete mora biti jasno predviđena i neminovna.”

                  (157)

                  Svi prethodno spomenuti čimbenici su analizirani i potvrđeni u odnosu na razdoblje ispitnog postupka. Konkretno, profitabilnost proizvođača Unije koji su uključeni u uzorak dosegla je neodrživu razinu od – 10 % u 4. tromjesečju 2015., kada se pritisak NRK-a najviše osjetio. Nadalje, podaci iz razdoblja nakon ispitnog razdoblja pokazali su da to negativno kretanje, koje je započelo u drugoj polovini 2015. godine nije bilo poništeno u prvoj polovini 2016. Ako se ovo kretanje nastavi, krhko stanje u industriji Unije uskoro će se pretvoriti u materijalnu štetu. Na temelju podataka za razdoblje ispitnog postupka, Komisija je zaključila da postoji jasno predviđena i neminovna promjena u okolnostima na kraju razdoblja ispitnog postupka, koji će stvoriti situaciju u kojoj će damping uzrokovati štetu.

            5.3.   Zaključak o prijetnji štete

                  (158)

                  Dok se industrija Unije oporavljala tijekom 2014. i prva dva tromjesečja 2015., gotovo svi pokazatelji štete počeli su dramatično padati tijekom druge polovine 2015. Ispitni postupak pokazao je da to negativno kretanje, koje je započelo u drugoj polovini 2015. nije bilo poništeno u prvoj polovini 2016. Predviđanje industrije Unije glede buduće profitabilnosti i budućih prodaja je negativno i može se potvrditi (vidjeti tablicu 17. u uvodnoj izjavi (155)) Pad prodaje i niže/negativne marže najvjerojatnije će dovesti do velikih gubitaka, izgubljenih narudžbi i smanjenja broja radnih mjesta. Kao rezultat toga, svi čimbenici procijenjeni u okviru članka 3. stavka 9. Osnovne uredbe, posebno znatna stopa rasta dampinškog uvoza u 2015. (nastavljena u 2016.) po dodatno smanjenim cijenama, golem višak kapaciteta u NRK-u i negativna kretanja u profitabilnost industrije Unije, ukazuju na isti smjer.

                  (159)

                  U pogledu ove analize, u ovoj fazi Komisija je zaključila da je na kraju razdoblja ispitnog postupka postojala prijetnja jasno predvidive i iminentne štete industriji Unije.

            6.   UZROČNOST

                  (160)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li prijetnja materijalne štete industriji Unije posljedica postojećeg dampinškog uvoza iz dotične zemlje. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno prijetiti štetom industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće prijetnje štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom iz NRK-a, ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: gospodarska kriza i smanjenje potražnje čelika, cijena sirovina koja uzrokuje smanjenje prodajnih cijena, uvoz iz ostalih trećih zemalja, uspješnost izvozne prodaje proizvođača Unije i tvrdnja da jedan proizvođač iz Unije sam šteti industriji Unije.

            6.1.   Učinci dampinškog uvoza

                  (161)

                  Prosječne cijene proizvođača izvoznika iz NRK-a smanjile su se sa 600 EUR po toni u 2012. na 404 EUR po toni tijekom razdoblja ispitnog postupka (– 33 %). Stalnim smanjivanjem svoje jedinične prodajne cijene tijekom razmatranog razdoblja, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (76), proizvođači izvoznici iz NRK-a mogli su znatno povećati svoj tržišni udio od 2012. (0,79 %) do razdoblja ispitnog postupka (4,32 %). Konkretno, tijekom razdoblja ispitnog postupka, u odnosu na prethodne godine došlo je do znatnog povećanja uvoza iz NRK-a.

                  (162)

                  Iako su pad potražnje čelika i posljedice dužničke krize u europodručju negativno utjecali na uspješnost industrije Unije u 2012. i 2013., industrija Unije mogla se blago oporaviti u 2014. Međutim, posebno od druge polovine 2015. nadalje, stalni rast uvoza iz dotične zemlje po sniženim cijenama imao je jasan negativan utjecaj na uspješnost industrije Unije. Zaista, iako je industrija Unije smanjila svoje troškove u 2015. povećanjem produktivnosti, uključujući poneko smanjenje broja zaposlenih i iskorištavajući pad cijena sirovina, dampinški se uvoz nastavio povećavati te je industrija Unije morala dodatno smanjiti prodajne cijene u Uniji kako bi ograničila svoj gubitak tržišnog udjela. Kao rezultat toga, dok je profitabilnost industrije Unije pokazivala blago poboljšanje smanjenjem gubitaka u 2014. i prvoj polovini 2015., to se kretanje potpuno preokrenulo od druge polovine 2015. nadalje: obujam uvoza iz NRK-a nadalje se povećao i kineske cijene još su se više smanjile, a cijene industrije Unije i profitabilnost Unije pale su još niže.

                  (163)

                  S obzirom na vremensku podudarnost između sve više razine dampinškog uvoza po cijenama koje su se stalno smanjivale s jedne strane te gubitka tržišnog udjela i smanjenja cijena industrije Unije posljedica kojih su bili daljnji gubici s druge strane, osobito od druge polovine 2015. nadalje, Komisija je zaključila da je dampinški uvoz imao negativan učinak na stanje u industriji Unije.

                  (164)

                  Osim toga, progresivno usporavanje gospodarstva NRK-a i vrlo znatan višak kapaciteta kineske industrije čelika naveli su proizvođače čelika iz NRK-a da višak svoje proizvodnje preusmjere na izvozna tržišta, a tržište Unije privlačno je izvozno odredište. Zaista, neka druga tradicionalno važna izvozna tržišta uvela su mjere protiv čeličnih proizvoda iz NRK-a, uključujući toplovaljane plosnate proizvode od čelika.

                  (165)

                  Budući da se u svijetu sve više uvode mjere trgovinske zaštite, vjerojatno je da je tržište Unije postalo jedno od najprivlačnijih odredišta za dampinški uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a, na štetu industrije Unije. Taj zaključak potvrđuju:

                              —

                              Eurostatovi statistički podaci o uvozu koji pokazuju da je razina uvoza iz NRK-a i dalje znatna nakon kraja razdoblja ispitnog postupka;

                              —

                              oslabljena domaća potražnja čelika u NRK-u.

            6.2.   Učinci ostalih čimbenika

      6.2.1.   Gospodarska kriza

                  (166)

                  Pad potražnje čelika, uglavnom u 2012. i u razdoblju nakon dužničke krize u europodručju negativno su utjecali na uspješnost industrije čelika u Uniji u 2012. i 2013. Kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi (106), Komisija je prepoznala negativan učinak. Međutim, također je primijećeno da se industrija Unije počela oporavljati tijekom 2014. i 2015.

                  (167)

                  Dakle, s jedne strane, iako je dužnička kriza u europodručju utjecala na industriju Unije, i to tijekom godina 2012. i 2013., tržište se blago oporavilo od njezinih učinaka relativno stabilnom potražnjom, čak i u porastu, na tržištu Unije od 2013. godine nadalje. Kao rezultat toga, iako je između 2014. i 2015. Unija mogla imati veće koristi od oporavka tržišta, u tome ju je spriječilo daljnje povećanje uvoza iz NRK-a. Jeftin se uvoz iz NRK-a postupno povećavao i zauzimao tržišne udjele na štetu industrije Unije. Stalni pritisak uvoza počeo se u potpunosti osjećati od druge polovine 2015.

                  (168)

                  Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da je dužnička kriza u europodručju imala negativan utjecaj uglavnom tijekom godina 2012. i 2013. u razmatranom razdoblju i prije razdoblja ispitnog postupka. Međutim, to nije doprinijelo prijetnji štete na kraju 2015. godine.

            6.2.2.   Smanjenje troškova glavnih sirovina (željezne rude, koksnog ugljena i metalnog otpada) za predmetni proizvod/istovjetni proizvod

                  (169)

                  Jedna zainteresirana strana tvrdila da cijene predmetnog proizvoda i istovjetnog proizvoda slijede jedinstveno svjetsko kretanje cijena i zapravo odražavaju smanjenje cijene željezne rude. Prema tome, nije izvoz iz NRK-a već svjetsko kretanje to koje je vršilo pritisak na cijene i uzrokovalo posljedičnu prijetnju štete.

                  (170)

                  Komisija je analizirala razvoj cijena sirovina za toplovaljane plosnate proizvode od čelika za razmatrano razdoblje.

                  (171)

                  Prvo, na utvrđenim tržištima čelika, kao što je tržište Unije, domaći proizvođači se natječu s mnogo uvoznih izvora kao što je prikazano u tablici 18. u uvodnoj izjavi (177) u nastavku, što dovodi do sve većeg pritiska na cijene, a time i do erozije cijena.

                  (172)

                  Drugo, iako je NRK među zemljama s najvećom potrošnjom čelika na svijetu, ima znatan višak kapaciteta. Proizvođači iz NRK-a su stoga potaknuti da izvoze svoj višak proizvodnje po niskim cijenama na njima najprivlačnija tržišta, uključujući tržište Unije. Dakle, kretanje cijena sirovina nije jedini čimbenik koji utječe na svjetske cijene.

                  (173)

                  Treće, priznato je da su cijene za glavne sirovine (željeznu rudu, koksni ugljen i metalni otpad) za proizvodnju toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika znatno pala u razdoblju između 2012. i 2015., kako slijedi:

                              —

                              cijena željezne rude smanjila se s oko 141 USD po MT na 56 USD po MT, odnosno dostignuto je smanjenje od 60 %;

                              —

                              cijena metalnog otpada od rušenja objekata pala je s oko 327 EUR po MT na 159 EUR po MT, odnosno dostignuto je smanjenje od 51 %;

                              —

                              cijena koksnog ugljena spuštena je od oko 252 USD po MT na 121 dolara po MT (– 52 %).

                  (174)

                  Međutim, kada se analiziraju proizvodni troškovi najvećeg proizvođača iz Unije uključenog u uzorak, proizlazi da je utjecaj tog pada cijena sirovina znatno niža od spomenute evolucije cijena. Evolucija pokazuje prosječne vrijednosti i ne odražava troškove proizvođača iz Unije koji također ovise o kvaliteti, količini i ugovorenim odnosima. Na primjer, podaci u pogledu tri prethodno navedene sirovine čine oko 60 % ukupnih proizvodnih troškova jednog velikog proizvođača u 2012., ali još uvijek čine 50 % njegovih ukupnih proizvodnih troškova u 2015. To pokazuje da ne postoji izravna korelacija između pada cijena sirovina i smanjenja troškova proizvodnje za toplovaljane plosnate proizvode od čelika.

                  (175)

                  Nadalje, proizvodni troškovi unutar industrije Unije ukupno su smanjeni za 25 % tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti uvodnu izjavu (104)), što je posljedica ne samo niže cijene sirovina nego i povećanja učinkovitosti postignutog od strane proizvođača iz Unije. Osim toga, prosječne uvozne cijene smanjene su za veći postotak, odnosno za 33 % u odnosu na isto razdoblje (vidjeti uvodne izjave (78) i (79)).

                  (176)

                  U primjerenim tržišnim uvjetima industrija Unije mogla je održati razine svojih prodajnih cijena tako što bi iskoristila dobit od smanjenih troškova i ponovno ostvarila profitabilnost. Međutim, proizvođači iz Unije morali su slijediti kretanje cijena na tržištu Unije, a cijene su pale. Tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvođači iz Unije čak su morali prodavati po cijenama nižim od proizvodnih troškova, iako su već bili uspjeli znatno smanjiti svoje proizvodne troškove.

            6.2.3.   Uvoz iz trećih zemalja

                  (177)

                  Obujam uvoza i tržišni udio (u obujmu ukupnog uvoza) iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

                     Tablica 18.

                     Obujmi, jedinične cijene i tržišni udjeli iz trećih zemalja

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              BRAZIL

                              Obujam uvoza iz Brazila

                              69 457

                              41 895

                              108 973

                              580 525

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 60

                                 157

                                 836

                              Jedinične cijene uvoza iz Brazila

                              515

                              461

                              433

                              386

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 89

                                 84

                                 75

                              Tržišni udio

                              0,22 %

                              0,13 %

                              0,33 %

                              1,65 %

                              Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju

                              1,68 %

                              0,87 %

                              2,08 %

                              7,42 %

                              IRAN

                              Obujam uvoza iz Irana

                              96 505

                              125 202

                              527 161

                              1 015 088

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 130

                                 546

                                 1 052

                              Jedinične cijene uvoza iz Irana

                              499

                              454

                              415

                              369

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 91

                                 83

                                 74

                              Tržišni udio

                              0,31 %

                              0,39 %

                              1,59 %

                              2,89 %

                              Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju

                              2,34 %

                              2,60 %

                              10,08 %

                              12,97 %

                              RUSIJA

                              Obujam uvoza iz Rusije

                              1 341 666

                              1 334 322

                              1 376 412

                              1 714 880

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 99

                                 103

                                 128

                              Jedinične cijene uvoza iz Rusije

                              500

                              448

                              431

                              387

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 90

                                 86

                                 77

                              Tržišni udio

                              4,27 %

                              4,13 %

                              4,15 %

                              4,88 %

                              Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju

                              32,47 %

                              27,66 %

                              26,32 %

                              21,90 %

                              SRBIJA

                              Obujam uvoza iz Srbije

                              156 894

                              155 055

                              211 835

                              427 558

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 99

                                 135

                                 273

                              Jedinične cijene uvoza iz Srbije

                              523

                              468

                              442

                              400

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 89

                                 84

                                 77

                              Tržišni udio

                              0,50 %

                              0,48 %

                              0,64 %

                              1,22 %

                              Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju

                              3,8 %

                              3,21 %

                              4,05 %

                              5,46 %

                              UKRAJINA

                              Obujam uvoza iz Ukrajine

                              906 872

                              905 397

                              939 545

                              1 084 477

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 100

                                 104

                                 120

                              Jedinične cijene uvoza iz Ukrajine

                              478

                              429

                              415

                              370

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 90

                                 87

                                 78

                              Tržišni udio

                              2,89 %

                              2,81 %

                              2,84 %

                              3,08 %

                              Udio u ukupnom obujamu uvoza u Uniju

                              21,95 %

                              18,77 %

                              17,97 %

                              13,85 %

                                 Izvor: Eurostat

                  (178)

                  Kao što je navedeno u tablici u uvodnoj izjavi (76), uvoz iz NRK-a povećao se 516 % u razmatranom razdoblju. Iako je stopa rasta tijekom razmatranog razdoblja bio je još viša za Brazil (+ 736 %) i Iran (+ 952 %), njihove razine uvoza (580 525 tona iz Brazila, a 1 015 088 tona iz Irana) bile su znatno niže od uvoza iz NRK-a u apsolutnim brojkama (1 519 304 tona iz NRK-a) tijekom razmatranog razdoblja.

                  (179)

                  Nadalje, uspoređujući apsolutne brojke glede izvoza, primijećeno je da je dotična zemlja bila drugi najveći izvoznik na tržište Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka nakon Rusije. Uvoz iz Rusije (29) mogao je doprinijeti prijetnji štete, ali nije prekinuo uzročnu vezu iz sljedećih razloga.

                  (180)

                  Prvo, stopa rasta NRK-a u razmatranom razdoblju (+ 516 %) je puno veća od stope rasta Rusije (+ 28 %).

                  (181)

                  Drugo, NRK uklonila je razlike s Rusijom koja je izvozila samo malo više, odnosno 773 686 tona (izvor: Eurostat) u prvoj polovini 2016. u odnosu na količinu od 773 275 tona (izvor: Eurostat) iz NRK-a u istom razdoblju.

                  (182)

                  Treće, višak kapaciteta Rusije nije toliko znatan kao višak kapaciteta koji postoji u NRK-u, kao što je prikazano u tablici u nastavku:

                     Tablica 19.

                     Stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda od strane trećih zemalja (u tisućama tona)

                              Zemlja

                              Kapacitet sirovog čelika procijenjen za 2014.

                              Proizvodnja sirovog čelika u 2013.

                              Proizvodnja sirovog čelika u 2014.

                              Proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u 2013.

                              Proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u 2014.

                              Rusija

                              89 000

                              69 008

                              71 461

                              26 140

                              26 996

                              NRK

                              1 140 000

                              822 000

                              822 698

                              311 564

                              317 387

                                 Izvor podataka o kapacitetu: OECD ()

                                 Izvor podataka o proizvodnji: Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2015. ()

                  (183)

                  Čak i ako se prethodne brojke glede kapaciteta odnose isključivo na sirovi čelik, pa čak i pod vrlo malo vjerojatnom pretpostavkom da će se sav sirovi čelik u Rusiji koristiti za proizvodnju istovjetnog proizvoda, višak kapaciteta Rusije čak je i u tom malo vjerojatnom scenariju daleko ispod viška kapaciteta NRK-a.

                  (184)

                  Nadalje, Komisija je zatim procijenila cijene i tržišne udjele uvoza iz trećih zemalja. Primijećeno je da je uvoz istovjetnog proizvoda iz nekih drugih zemalja kao što su Iran, Rusija i Ukrajina, izvršen po cijenama koje su niže čak i od uvoza iz dotične zemlje. Međutim, kada se analiziraju kretanja i obujmi uvoza jasno je da je razina uvoza iz Irana bila znatno niže od razine uvoza iz NRK-a u razdoblju ispitnog postupka, te da se obujam uvoza iz Rusije i Ukrajine zaista povećao tijekom razmatranog razdoblja, ali mnogo sporijim tempom nego uvoz iz NRK-a. Također, za razliku od NRK-a, uvozni proizvodi iz Rusije i Ukrajine izgubili su znatan udio u ukupnim količinama uvoza u Uniju u razmatranom razdoblju.

                  (185)

                  Naposljetku, Komisija je usporedila stvarnu proizvodnju od strane trećih zemalja s proizvodnjom u dotičnoj zemlji što je pokazalo da NRK nadmašuje sve ostale zemlje kako u proizvodnji istovjetnog proizvoda tako i u kapacitetu sirovog čelika.

                     Tablica 20.

                     Stvarna proizvodnja istovjetnog proizvoda od strane trećih zemalja (u tisućama tona)

                              Zemlja

                              Kapacitet sirovog čelika procijenjen za 2014. (1)

                              Proizvodnja sirovog čelika u 2013.

                              Proizvodnja sirovog čelika u 2014. (2)

                              Teoretski višak kapaciteta u 2014. (1)

                              Proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u 2013.

                              Proizvodnja toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u 2014.

                              Rusija

                              89 000

                              69 008

                              71 461

                              17 539

                              26 140

                              26 996

                              NRK

                              1 140 000

                              822 000

                              822 698

                              317 302

                              311 564

                              317 387

                              Ukrajina

                              42 500

                              32 771

                              27 170

                              15 330

                              8 929

                              7 867

                              Iran

                              27 000

                              15 422

                              16 331

                              10 669

                              8 250

                              8 276

                              Brazil

                              48 000

                              34 163

                              33 897

                              14 103

                              15 014

                              14 229

                                 Izvor podataka o kapacitetu: OECD ()

                                 Izvor podataka o proizvodnji: Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2015. ()

                  (186)

                  Prethodno navedene brojke glede proizvodnje istovjetnog proizvoda pokazuju da dotična zemlja naveliko nadmašuje sve druge zemlje izvoznice. Nadalje, prethodno navedene brojke glede sirovog čelika također pokazuju da samo NRK ima takav golem višak kapaciteta.

                  (187)

                  U skladu s tim, Komisija je utvrdila da NRK predstavlja prijetnju neminovne štete industriji Unije. Kao što je ranije spomenuto, ova prijetnja štete postala je još realnija, s obzirom na ukupni učinak smanjenja potražnje čelika u NRK-u, i činjenice da NRK-u postupno postaje sve teže pristupiti nekim drugim izvoznim tržištima. Kao rezultat toga, jedan dio obujma iz NRK-a u bliskoj će budućnosti vjerojatno i dalje biti usmjerena prema Uniji.

                  (188)

                  Međutim, također je vjerojatno da je uvoz iz Brazila, Irana, Rusije, Srbije i Ukrajine doprinio prijetnji materijalne štete. Bez obzira na to, osnovna proizvodnja, uvozna kretanja i precizni obujmi uvoza u apsolutnim brojkama nisu takvog razmjera da bi mogli prekinuti uzročnu vezu između sve većeg i sve jačeg dampinškog uvoza iz NRK-a i prijetnje štete industriji Unije.

            6.2.4.   Rezultati izvozne prodaje industrije Unije

                  (189)

                  Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:

                     Tablica 21

                     Obujmi izvoza nepovezanim kupcima od strane proizvođača iz Unije uključenih u Uzorak

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIP

                              Obujam izvoza nepovezanim kupcima

                              2 344 463

                              2 379 035

                              2 777 446

                              2 409 721

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 101

                                 118

                                 103

                              Prosječna cijena (EUR/tona)

                              516

                              463

                              459

                              391

                                 Indeks (2011. = 100)

                                 100

                                 90

                                 89

                                 76

                                 Izvor: Odgovor na upitnik proizvođača iz Unije uključenih u uzorak

                  (190)

                  Obujam izvoza nepovezanim kupcima povećao se za 3 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Što se tiče cijena, znatno su pale za – 24 % u razmatranom razdoblju.

                  (191)

                  Izvozna prodaja iznosila je ne više od 4 % ukupne proizvodnje Unije i 22 % ukupne prodaje nepovezanim kupcima u razdoblju ispitnog postupka. Nadalje, pad izvoznih cijena slijedio je, u smislu postotaka, isto kretanje kao i prodajne cijene proizvođača iz Unije na tržištu Unije. Dakle, u ovoj fazi Komisija je zaključila da je uspješnost izvozne prodaje proizvođača iz Unije doprinijela slabom stanju u industriji. Međutim, ovaj čimbenik nije prekinuo uzročnu vezu između dampinškog uvoza i prijetnje materijalne štete industriji Unije.

            6.2.5.   Posebno stanje jednog talijanskog proizvođača

                  (192)

                  Jedna zainteresirana strana tvrdila da jedan talijanski proizvođač potencijalno uzrokuje štetu industriji Unije. Navela je da taj talijanski proizvođač koristi ilegalnu državnu potporu na štetu drugih proizvođača iz Unije na tržištu Unije, moguće „do te mjere da prekine uzročnu vezu (…)”. Također je tvrdila da se stvarna proizvodnja talijanskog proizvođača znatno smanjila u razmatranom razdoblju.

                  (193)

                  Prvo, definicija i analiza industrije Unije temelji se na cjelokupnoj industriju Unije, uključujući i talijanskog proizvođača. Unatoč činjenici da je ovaj talijanski proizvođač učinkovito i znatno smanjio svoju razinu proizvodnje u razmatranom razdoblju, ukupna razina proizvodnje u industriji Unije (vidjeti uvodnu izjavu (87)) porasla je za 2 %. Posljedično, kao ravnoteža, svi ostali proizvođači iz Unije povećali su svoju proizvodnju u razmatranom razdoblju.

                  (194)

                  Drugo, navod da talijanski proizvođač koristi ilegalnu državnu potporu još uvijek je pod istragom Komisije do 2017. Pokretanje ispitnog postupka ne prejudicira ishod postupka Posljedično, ne može se još ništa zaključiti u vezi ove tvrdnje. Bez obzira na to, Komisija je primijetila da su prodajne cijene ovog talijanskog proizvođača bile niže od prosječne prodajne cijene u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ako je talijanski proizvođač je imao znatan utjecaj na prodajne cijene u Uniji, moglo bi se očekivati da su prosječne cijene u Uniji porasle nakon smanjenja njegove proizvodnje. Međutim, to nije bio slučaj.

                  (195)

                  Treće, činjenica da su određeni proizvođači iz Unije uspješniji na tržištu Unije nego drugi može biti posljedica raznih čimbenika, ali to ne utječe na privremenu zaključak da industrija Unije kao cjelina pati od dampinškog uvoza.

                  (196)

                  Stoga je Komisija u ovoj fazi zaključila da posebno stanje jednog talijanskog proizvođača nije doprinijelo slabom stanju u industriji Unije.

            6.3.   Zaključak o uzročnosti

                  (197)

                  Uzročna veza privremeno je uspostavljena između dampinškog uvoza iz NRK-a i prijetnje materijalne štete industriji Unije. Postoji jasna vremenska podudarnost između oštrog povećanja posebice razine dampinškog uvoza na kontinuirano smanjivanje prodajne cijene iz NRK-a i smanjenja uspješnosti Unije, posebice od druge polovine 2015. nadalje. Industrija Unije nije imala drugog izbora nego slijediti razinu cijena postavljenu od strane dampinškog uvoza kako bi izbjegla daljnje smanjenje tržišnog udjela. To je dovelo do stanja gubitka koje bi se moglo dodatno pogoršati.

                  (198)

                  Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza koje je uzrokovalo prijetnju materijalne štete za industriju Unije kao cjeline na kraju razdoblja ispitnog postupka. Stanje talijanskog proizvođača nije doprinijelo slabom stanju u industriji Unije. Ostali utvrđeni čimbenici kao što je gospodarska kriza, cijena sirovina, uvoz iz trećih zemalja i prodajna uspješnost proizvođača iz Unije nisu mogli prekinuti uzročnu vezu između prijetnje materijalne štete i dampinškog uvoza iz NRK-a. Na temelju prethodno navedenog, Komisija je zaključila da je dampinški uvoz iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka uzrokovao prijetnju materijalne štete industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe. Drugi poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza iz NRK-a koji su istovremeno imali utjecaj na stanje u industriju Unije nisu mogli prekinuti uzročnu vezu.

            7.   INTERES UNIJE

                  (199)

                  U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Posebno je uzela u obzir potrebu za uklanjanjem učinaka štetnog dampinga koji narušavaju trgovinu i za ponovnom uspostavom učinkovitog tržišnog natjecanja. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

            7.1.   Interes industrije Unije

                  (200)

                  Industrija Unije nalazi se u nekoliko država članica (Ujedinjena Kraljevina, Francuska, Njemačka, Slovačka, Italija, Slovenija, Luksemburg, Grčka, Belgija, Poljska, Nizozemska, Austrija, Finska, Švedska, Portugal, Mađarska i Španjolska), a na poslovima povezanima s hladnovaljanim plosnatim proizvodima od čelika izravno je zaposleno približno 18 000 zaposlenika.

                  (201)

                  U ispitnom postupku surađivalo je sedamnaest proizvođača. Nijedan se poznati proizvođač nije protivio pokretanju ispitnog postupka. Kao što je prethodno prikazano u analizi pokazatelja štete, cjelokupna je industrija Unije pokazala neke znakove štete tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su ozbiljno bili pogođeni pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije uključenih u uzorak, poput profitabilnosti. Oni su iskusili pogoršanje svog stanja, posebno od druge polovine 2015. nadalje te je dampinški uvoz na njih negativno utjecao, uzrokujući prijetnju štete koja je postala neminovna na kraju razdoblja ispitnog postupka

                  (202)

                  Očekuje se da će se uvođenjem privremenih antidampinških pristojbi ponovno uspostaviti uvjeti poštene trgovine na tržištu Unije i prekinuti pad cijena te omogućiti oporavak industrije Unije. Posljedica toga bilo bi poboljšanje profitabilnosti industrije Unije prema razinama koje se smatraju potrebnima za ovu kapitalno intenzivnu industriju. Stoga je važno da se cijene ponovno uspostave na nedampinšku ili neštetnu razinu kako bi se različitim proizvođačima omogućilo da na tržištu Unije posluju u okolnostima poštene trgovine. U nedostatku mjera, vrlo je vjerojatno da će se prijetnja štete ostvariti i da će doći do daljnjeg pogoršanja za gospodarsko stanje industrije Unije. Negativni poslovni rezultati segmenta toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika imali bi utjecaj na segmente na kraju i na početku proizvodnog lanca mnogih proizvođača iz Unije jer je iskorištenost kapaciteta u tim segmentima usko povezana s proizvodnjom proizvoda koji je predmet ispitnog postupka.

                  (203)

                  Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije.

            7.2.   Interes uvoznika

                  (204)

                  Kao što je navedeno u uvodnim izjavama (11) do (13), nijedan nepovezani uvoznik nije ispunio upitnik niti Komisiji dostavio elemente koji pokazuju do koje mjere bi uvoznici bili oštećeni uvođenjem mjera. Stoga i uzimajući u obzir da, osim NRK-a, mnoge druge zemlje izvoze u Uniju, Europska komisija je privremeno zaključila da uvođenje mjera vjerojatno ne bi bilo u interesu uvoznika.

            7.3.   Interes korisnika

                  (205)

                  Industrijski proizvedene toplovaljani plosnati proizvodi od čelika krajnji korisnici kupuju za razne primjene, među ostalim za građevinarstvo (proizvodnja čeličnih cijevi), brodogradnju, plinske spremnike, automobile, tlačne posude i energetske vodove.

                  (206)

                  Samo je jedan korisnik iz Italije (Marcegaglia Carbon SPA) koji uvozi iz dotične zemlje i proizvodi, između ostalog, cijevi i proizvode od čelika na kraju proizvodnog lanca, dostavio odgovore na upitnik. Predmetni proizvod/istovjetni proizvod predstavlja predmetni trošak za tog korisnika.

                  (207)

                  Taj talijanski korisnik naveo je da bi uvođenje mjera na uvoz iz dotične zemlje dovelo do stanja u kojem on više ne bi imao pristup pouzdanoj opskrbi predmetnim proizvodom na tržištu Unije, posebno visoko kvalitetnim kolutima koji se koriste za ponovno valjanje. Naveo je da 88 % ukupne proizvodnje Unije čini samo 16 društava koji su u vlasništvu osam velikih grupa, pri čemu se najveći dio proizvodnje (oko 70 %) koristi na tržištu za vlastite potrebe. Kao posljedica toga, navodno proizvođači iz Unije, kao rezultat njihova još relativno visokog tržišnog udjela mogu vršiti snažan pritisak i na tržište predmetnog proizvoda kao i na tržište na kraju proizvodnog lanca.

                  (208)

                  Prvo, Komisija je istaknula da cilj antidampinških pristojbi nije zatvoriti tržište Unije za nijedan uvozni proizvod, nego ponovno uspostaviti poštenu trgovinu uklanjanjem učinaka štetnog dampinga. Zbog toga se ne očekuje da će doći kraj uvozu iz NRK-a, nego da će se nastaviti ali po nedampinškim cijenama.

                  (209)

                  Drugo, Komisija je utvrdila da korisnik ne ovisi isključivo o uvozu iz NRK-a, nego da je predmetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka kupovao i od proizvođača iz Unije, kao i od drugih proizvođača iz trećih zemalja, osim dotične zemlje.

                  (210)

                  Treće, čak i ako se cijene predmetnog proizvoda iz NRK-a povećaju za oko 30 %, to će imati samo učinak od 3 % proizvodnog troška ovog talijanskog korisnika. Takav se učinak smatra nebitnim.

                  (211)

                  Četvrto, budući da se očekuje da će se uvoz iz dotične zemlje kao i iz drugih zemalja nastaviti nakon uvođenja antidampinških pristojbi, a budući da još uvijek postoje kao takvi alternativni izvori nabave, tvrdnja da bi uvođenje antidampinških pristojbi rezultiralo time da industrija Unije bude u mogućnosti vršiti jak pritisak na cijene je neutemeljena. Industrija Unije sastoji se od 23 proizvođača koji korisnicima pružaju širok spektar ponude već unutar Unije, uz mogućnost uvoza iz ostalih trećih zemalja koje proizvode i izvoze istovjetni proizvod. Dakle, u ovoj fazi Komisija je odbacila tvrdnju da bi uvođenje mjera dovelo do nestašice opskrbe predmetnog proizvoda/istovjetnog proizvoda.

                  (212)

                  S obzirom na moguće negativne učinke na tržišno natjecanje na tržištu Unije, istina je da pravila o tržišnom natjecanju u Europskoj uniji nameću strože standarde ponašanja na društva koja imaju znatan udio na tržištu. Međutim, u konačnici nadležna tijela za zaštitu tržišnog natjecanja trebaju utvrditi postoji li vladajući položaj i je li zlouporabljen.

                  (213)

                  S obzirom na gore navedeno, u ovoj fazi se zaključuje da bi uvođenje mjera bilo protiv interesa korisnika, ali ne bi imalo nerazmjerno negativan učinak na njih. Posebice, u obzir je uzet širok spektar ponude koja je dostupna na tržištu, te činjenica da je istraga pokazala da je utjecaj mjera na trošak korisnika koji je istupio manje znatan nego što je navedeno.

            7.4.   Zaključak o interesu Unije

                  (214)

                  Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da bi uvođenje mjera doprinijelo oporavku industrije Unije u smislu profitabilnosti. Uvođenje mjera dozvolilo bi proizvođačima iz Unije da vrše potrebna ulaganja te istraživanja i razvoj kako bi upotpunili svoju opremu za toplovaljane plosnate proizvode od čelika i povećale svoju konkurentnost.

                  (215)

                  U industriji Unije već je proveden znatan preustroj u (nedavnoj) prošlosti. Ako se ne uvedu mjere, prijetnja neminovne štete na kraju razdoblja ispitnog postupka vjerojatno će se ostvariti. Neki proizvođači toplovaljanog plosnatog čelika u Uniji mogli bi biti primorani zatvoriti/smanjiti svoju djelatnost glede proizvodnje toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika i otpustiti zaposlenike, čime bi se ograničio broj izvora opskrbe za mnoge korisnike u Uniji.

                  (216)

                  Što se tiče interesa nepovezanih uvoznika i korisnika, Komisija je u ovoj fazi zaključila da bi uvođenje mjera na predloženi razini imalo samo ograničen utjecaj. Točnije, cijene, njihova profitabilnost i zaposlenost u korisnikovoj industriji ne bi bili nerazmjerno pogođeni. Dakle, uvođenje mjera na predloženoj razini ima samo ograničeni utjecaj na cijene u lancu opskrbe i na uspješnost korisnika. Tom određenom razinom mjera stvorit će se ravnopravni uvjeti na tržištu, a ipak dozvoliti uvoz iz predmetnih zemalja po primjerenim cijenama.

                  (217)

                  Važući i uravnotežujući snažne interese u važnoj industriji Unije koji se moraju zaštiti od nepoštenih praksi, s jedne strane, i ograničeni mogući učinci mjera na nepovezane uvoznike i korisnike, koji će i dalje imati koristi od široke lepeze ponude u Uniji, s druge strane, Komisija je u ovoj fazi zaključila da nema uvjerljivih razloga da nije u interesu Unije uvesti mjere na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje.

            8.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

                  (218)

                  Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, prijetnje štete, uzročnosti i interesa Unije potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da se ostvari neminovna prijetnja materijalne štete koju bi industriji Unije uzrokovao dampinški uvoz.

            8.1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

                  (219)

                  Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se otklonila prijetnja materijalne štete. Prema sudskoj praksi, ciljana cijena je cijena na koju industrija Unije može razumno računati u normalnim uvjetima konkurencije, u nedostatku dampinškog uvoza. U praksi donošenja odluka Komisije, ciljana cijena se obično izračunava tako da se utvrde troškovi proizvodnje istovjetnog proizvoda dodajući mu profitnu maržu na koju industrija Unije može razumno računati u normalnim uvjetima konkurencije, u nedostatku dampinškog uvoza.

                  (220)

                  Što se tiče određivanja ciljne dobiti, Komisija je najprije analizirala prijedlog podnositelja zahtjeva, koji je ciljao na 12,9 %, preuzetih iz prethodne odluke Komisije o istom proizvodu (30). Međutim, ovaj nalaz datira iz 2000., a podaci od prije više od 15 godina ne mogu se više smatrati reprezentativnim s obzirom na tehnološke i financijske promjene s kojima se industrija Unije od tada suočila.

                  (221)

                  Komisija se zatim se okrenula podacima o profitabilnosti u 2008., koju je smatrala najreprezentativnijom godinom za proizvod na kraju proizvodnog lanca, točnije za hladnovaljane proizvode od čelika (31) Proizvod koji je predmet sadašnjeg ispitnog postupka umnogočemu je sličan određenim hladnovaljanim plosnatim proizvodima od čelika (hladnovaljani proizvodi) iz sljedećih razloga:

                              (a)

                              Za oba proizvoda (željezne rude i koksnog ugljena) određene slitine predstavljaju najveći dio njihova proizvodnog troška te su podvrgnuti sličnim postupcima (visoka peć, topla valjaonica).

                              (b)

                              Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (26), predmetni proizvod je osnovni materijal za proizvodnju različitih proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji imaju dodanu vrijednost, počevši od hladnovaljanih proizvoda.

                        Na temelju toga Komisija je ustanovila profitnu maržu od 14,4 %.

                  (222)

                  Međutim, različiti elementi u tom slučaju koji se odnose na štetni damping iz Kine i Rusije nisu prisutni u sadašnjem slučaju, u kojem je Komisija je utvrdila prijetnju štete od izvoza iz NRK-a, što uključuje prognostičku analizu. Konkretno, u tom slučaju, uvoz po niskim cijenama iz zemalja koje su predmet ispitnog postupka odvijao se tijekom razdoblja od četiri godine prije razdoblja ispitnog postupka.

                  (223)

                  Komisija je zatim pokušala odrediti ciljani profit simulirajući kako se oporavak industrije Unije iz recesije izazvane gospodarskom i financijskom krizom u 2009. godini mogao razvijati da nije bio prekinut od strane velike količine uvoznik proizvoda iz NRK-a koji su smanjivali cijene. U svrhu ove vježbe, oslonila se na novije podatke i na prognostičku analizu podnesenu OECD-ovom Odboru za čelik u prosincu 2013. U studiji pod nazivom „Polaganje temelja za financijski zdravu industriju” stručno mišljenje razmotrilo je profitabilnost svjetske industrije čelika u posljednjih nekoliko godina i dugoročno održiv prag profitabilnosti. Konkretno, ova studija iznijela argumente u prilog 17 % globalne prosječne EBITDA marže (dobit prije kamata, poreza i amortizacije) (32). Izvješće također ukazuje na prosjek od 7 % investicijskih troškova i prosječnu cijenu duga od 3 %. Komisija je umanjila ova dva navoda i postigla razinu od 7 % za dobit prije poreza (EBT). U nedostatku bilo kakvih drugih pouzdanih podatka, izjednačila je te brojke određene za industriju čelika kao cjelinu s predmetnim proizvodom, budući da toplovaljani plosnati proizvodi od čelika čine veliki udio u proizvodnji sirovog čelika.

                  (224)

                  Zaključno, Komisija je u ovoj fazi privremeno utvrdila da se ciljna dobit od 7 % može koristiti za izračunavanje marže prijetnje štete za industriju toplovaljanih plosnatih proizvoda od čelika u Uniji, ali će dodatno istražiti jesu li na raspolaganju precizniji podaci glede predmetnog proizvoda.

            8.2.   Privremene mjere

                  (225)

                  Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje u skladu s pravilom niže pristojbe predviđenim u članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža.

                  (226)

                  Na temelju prethodno navedenog privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

                              Društvo

                              Dampinška marža

                              Marža štete

                              Privremena antidampinška pristojba

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              96,5 %

                              17,1 %

                              17,1 %

                              Grupa Hebei Iron & Steel

                              95,0 %

                              13,2 %

                              13,2 %

                              Grupa Jiangsu Shagang

                              106,9 %

                              22,6 %

                              22,6 %

                              Ostala društva koja surađuju

                              100,1 %

                              18,0 %

                              18,0 %

                              Sva ostala društva

                              106,9 %

                              22,6 %

                              22,6 %

                  (227)

                  Pojedinačne stope antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza navedenog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje kojeg proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda kojeg proizvodi bilo koje društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Na njega ne bi trebalo primjenjivati ni jednu drugu pojedinačnu stopu antidampinške pristojbe.

                  (228)

                  Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijeni naziv subjekta ili osnuje novi proizvodni ili prodajni subjekt. Zahtjev se mora poslati Komisiji (33). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne podatke, uključujući: izmjenu u aktivnostima društva povezanim s proizvodnjom; domaću i izvoznu prodaju povezanu s, na primjer, promjenom naziva ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Komisija će ažurirati popis društava koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe ako je to opravdano.

                  (229)

                  Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

            9.   ZAVRŠNE ODREDBE

                  (230)

                  U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

                  (231)

                  Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka.

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      1.   Privremena antidampinška pristojba nametnuta je na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika, bilo da su u kolutima ili ne (uključujući proizvode koji su odrezani na određenu dužinu i „uske trake”), samo toplovaljani i dalje neobrađeni, koji nisu platirani niti prevučeni.
      Predmetni proizvod ne uključuje:

                  —

                  proizvode od nehrđajućeg čelika i silicijskog elektročelika s usmjerenim zrnima,

                  —

                  proizvode od alatnog čelika i brzoreznog čelika,

                  —

                  proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili više i

                  —

                  proizvode, ne u kolutima, bez reljefnih uzoraka, debljine 4,75 mm ili više, ali ne debljim od 10 mm i širine 2 050 mm ili više,

            Predmetni je proizvod trenutačno obuhvaćen oznakama KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (oznaka TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (oznaka TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (oznaka TARIC 7226191090), 7226 91 91 i 7226 91 99 i podrijetlom je iz Narodne Republike Kine.
      2.   Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode trgovačka društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

                  Zemlja

                  Društvo

                  Stopa privremene pristojbe

                  Dodatna oznaka TARIC

                  NRK

                  Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                  17,1 %

                  C157

                  Grupa Handan Iron & Steel, Han-Bao Co., Ltd., Handan

                  13,2 %

                  C158

                  Hebei Iron & Steel Co., Ltd., podružnica Tangshan

                  13,2 %

                  C159

                  Hebei Iron & Steel Co., Ltd., podružnica Chengde

                  13,2 %

                  C160

                  Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

                  22,6 %

                  C161

                  Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

                  22,6 %

                  C162

                  Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu I.

                  18,0 %

                  Vidjeti Prilog

                  Sva ostala društva

                  22,6 %

                  C999

            3.   Primjena pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za društva navedena u stavku 2. uvjetovana je podnošenjem carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik tijela koje je izdalo račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, formulirana kako slijedi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (predmetnog proizvoda) koji je prodan za izvoz u Europsku uniju i koji je naveden na ovom računu proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u [dotična zemlja]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” U slučaju da se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.
      4.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodan promet u Uniji podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
      5.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi za carinske pristojbe.
      Članak 2.
      1.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane mogu:

                  (a)

                  zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba;

                  (b)

                  dostaviti pisane primjedbe Komisiji i

                  (c)

                  zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima.

            2.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe strane iz članka 21. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.
      Članak 3.
      Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
      Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 6. listopada 2016.

               Za Komisiju

               Predsjednik

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

         (2)  Od 20. srpnja 2016. ta je uredba zamijenjena Uredbom (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (kodificirana verzija).

         (3)  SL C 58, 13.2.2016., str. 9.

         (4)  SL C 172, 13.5.2016., str. 29. Obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka povezanog s uvozom određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

         (5)  SL C 246/08, 7.7.2016., str. 7., Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka povezanog s uvozom određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije, Srbije i Ukrajine.

         (6)  Ovi proizvodi nisu uključeni na temelju zahtjeva za isključenje proizvoda (vidjeti od uvodne izjave (29) nadalje).

         (7)  Postupak hladnog valjanja definira se kao povlačenje limene ploče ili trake, prethodno toplovaljanih i dekapiranih, kroz hladne valjke, odnosno na temperaturi nižoj od one na kojoj se metal omekšava.

         (8)  Ti su kemijski elementi, između ostalog: tungsten/volfram, molibden, krom i vanadij.

         (9)  Kanada, Južna Afrika, Tajland, Indija, Malezija, Meksiko, Vijetnam, Turska, Rusija, Ukrajina i Brazil.

         (10)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1328 SL L 210, 4.8.2016., str. 20.

         (11)  Svjetska trgovinska organizacija, WT/DS132 / R, 28. siječnja 2000., „Meksiko – antidampinški ispitni postupak u vezi s kukuruznim sokom s visokim udjelom fruktoze (SHTF) iz SAD-a” - Izvješće posebne skupine, uvodna izjava 7,140., stranica 214. Posebna skupina Svjetske trgovinske organizacije izjavila je sljedeće: „Kako bi se zaključilo da postoji prijetnja materijalne štete domaćoj industriji kojoj očito trenutno nije nanijeta šteta, unatoč učincima dampinškog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka, potrebno je razumjeti trenutno pozadinsko stanje u industriji. Sama činjenica da će se dampinški uvoz povećati, te da će imati negativne učinke na cijene, ne upućuje, ipso facto, na zaključak da će domaćoj industriji biti nanijeta šteta – ako je industrija u vrlo dobrom stanju, ili ako postoje drugi čimbenici, dampinški uvoz ne mora predstavljati prijetnju štete”

         (12)  Presuda Suda Europske unije od 7. travnja 2016., predmet broj C-186, uvodna izjava 72., kojom se potvrđuje presuda Općeg suda od 29. siječnja 2014. u predmetu T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd. protiv Vijeća Europske unije.

         (13)  Svjetski čelik u brojkama 2015., Svjetsko udruženje za čelik, str. 14., http//www.worldsteel.org/publications/bookshop/product-details.~World-Steel-in-Figures-2015~PRODUCT~World-Steel-in-Figures-2015~.html

         (14)  COM(2016) 155 final, Bruxelles, 16.3.2016., Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci, Čelik: Očuvanje održivih radnih mjesta i održivog rasta u Europi, str. 2.

         (15)  OECD, DSTI/SU/SC (2015.)8/Final, Uprava za znanost, tehnologiju i inovacije. Razvoj kapaciteta u svjetskoj proizvodnji čelika, tablica 1., str. 10., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

         (16)  Svjetsko udruženje za čelik, Svjetski čelik u brojkama 2016., tablica „Zemlje s najvećom proizvodnjom čelika u 2014. i 2015.”, str. 9., http://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/World-Steel-in-Figures-2016-is-available-online.html

         (17)  OECD-ova Uprava za znanost, tehnologiju i inovacije (2015.) „Višak kapaciteta u svjetskoj industriji čelika: trenutno stanje i putevi naprijed”, Technology and Industry Policy Papers, br. 18, OECD Publishing, stranice 5. i 6. http://dx.doi.org/10.1787/5js65x46nxhj-en

         (18)  Podnesak Dentonsa u ime Udruženja proizvođača željeza i čelika NRK-a (CISA) i njegovih članova, Komentari na antidampinški postupak u vezi uvoza određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, 21. ožujka 2016., stavak 24., stranica 7.

         (19)  Reuters, novinski članak, China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut, http://in.reuters.com/article/china-steel-overcapacity-idINKCN0XI070

         (20)  Reuters, novinski članak, BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China, http://www.reuters.com/article/us-bhp-china-idUSKCN0YA09E

         (21)  Proizvodnja sirovog čelika u lipnju 2016. godine, Svjetsko udruženje za čelik, Centar za medije, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/June-2016-crude-steel-production0.html

         (22)  Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2015., tablica 1. na stranici 2. i tablica 13. na stranici 35., http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

         (23)  Uzorak se sastojao od 679.4 milijuna tona izvoza istovjetnog proizvoda iz NRK-a za 2015. godinu, i od 343.8 milijuna tona izvoza istovjetnog proizvoda iz NRK-a za prvih 6 mjeseci 2016. godine.

         (24)  Prospekt kratkog raspona Svjetskog udruženja za čelik za razdoblje 2014. – 2015., Svjetsko udruženje za čelik, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/worldsteel-Short-Range-Outlook-2015-2016.html

         (25)  Vidjeti također uvodnu izjavu (103) glede blagog smanjenja zaliha proizvođača iz Unije uključenih u uzorak kao postotka proizvodnje.

         (26)  Vidjeti i uvodnu izjavu (100) glede blagog smanjenja zaliha proizvođača iz Unije uključenih u uzorak kao postotka proizvodnje.

         (27)  European steel producers on the offensive, but will price increases stick?, članak, http://blogs.platts.com/2016/04/05/european-steel-producers-on-offensive/

         (28)  Svjetsko udruženje za čelik, Kineska industrija čelika, mjesečno ažuriranje članova Svjetskog udruženja za čelik, broj 115., lipanj 2016.

         (29)  Kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi (3), 7. srpnja 2016. Komisija je pokrenula ispitni postupak o uvozu istog proizvoda podrijetlom, između ostalog, iz Rusije. Međutim, početak ne prejudicira ishod ispitnog postupka.

         (*)  OECD, DSTI/SU/SC (2015)8/Final, Uprava za znanost, tehnologiju i inovacije. Razvoj kapaciteta u svjetskoj proizvodnji čelika, tablica 1., str. 10., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

         (**)  Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2015., tablica 1. na stranicama 1. and 2. i tablica 13. na stranici 35., http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

         (***)  OECD, DSTI/SU/SC (2015)8/Final, Uprava za znanost, tehnologiju i inovacije. Razvoj kapaciteta u svjetskoj proizvodnji čelika, tablica 1., str. 10., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

         (****)  Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2015., tablica 1. na stranicama 1. and 2. i tablica 13. na stranici 35., http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

         (30)  Vidjeti Odluku Komisije br. 284/2000/EZUČ od 4. veljače 2000. kojom se uvodi konačna kompenzacijska pristojba na uvoz određenih plosnatih valjanih proizvoda od željeza ili nelegiranog čelika, širine 600 mm ili veće, koji nisu platirani niti prevučeni, samo toplovaljani i dalje neobrađeni, podrijetlom iz Indije i Tajvana i kojom se prihvaćaju angažmani ponuđeni od strane određenih proizvođača izvoznika i završava postupak koji se odnosi na uvoz podrijetlom iz Južnoafričke Republike, SL L 31, 2000, str. 44., st. 338.

         (31)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1328 od 29. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih hladnovaljanih plosnatih čeličnih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Ruske Federacije, SL L 210, 2016., str. 1., uvodna izjava 156.

         (32)  McKinsey & Company, Postavljanje temelja za financijski zdravu industriju, sastanak OECD-ovog Odbora za čelik 5. prosinca 2013. godine, str. 7.

         (33)  Europska komisija, Glavna uprava za trgovinu, Uprava H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

         PRILOG

                     Zemlja

                     Naziv

                     Dodatna oznaka TARIC

                     NRK

                     Angang Steel Company Limited

                     C150

                     NRK

                     Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

                     C151

                     NRK

                     Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

                     C147

                     NRK

                     Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

                     C163

                     NRK

                     Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

                     C164

                     NRK

                     Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

                     C165

                     NRK

                     Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

                     C166

                     NRK

                     Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

                     C167

                     NRK

                     Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

                     C168

                     NRK

                     Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

                     C156