title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1846 оd 14. listopada 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

text:
               15.10.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 268/9

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1846
   оd 14. listopada 2015.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 703/2009 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”).

               (2)

               Uvedene mjere bile su u obliku pristojbe ad valorem s preostalom pristojbom određenom na 24 %, dok je jedna grupacija društava (Grupa Valin) dobila pojedinačnu stopu pristojbe od 7,9 %.

         2.   Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere

               (3)

               Nakon objave obavijesti o skorom isteku (3) antidampinških mjera na snazi, Komisija je zaprimila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (4)

               Zahtjev je 29. travnja 2014. podnijela Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje žičanih šipki u Uniji.

               (5)

               Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.

         3.   Pokretanje revizije nakon isteka mjere

               (6)

               Nakon savjetovanja s Odborom uspostavljenim člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe, Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju pokretanje revizije nakon isteka mjere te je 2. kolovoza 2014. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije
                   (4) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

         4.   Ispitni postupak

   4.1.   Relevantna razdoblja obuhvaćena ispitnim postupkom revizije nakon isteka mjere

               (7)

               Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2013. do 30. lipnja 2014. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

         4.2.   Strane na koje se odnosi ispitni postupak i odabir uzorka

               (8)

               Komisija je o pokretanju postupka revizije nakon isteka mjere službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike i uvoznike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak te zastupnike dotične zemlje izvoznice.

               (9)

               Zainteresirane strane imale su mogućnost pisanim putem iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje u roku iz Obavijesti o pokretanju postupka. Jedna je zainteresirana strana zatražila saslušanje službi Komisije koje je održano 20. ožujka 2015.

               (10)

               S obzirom na očito veliki broj kineskih proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika iz Unije, u Obavijesti o pokretanju postupka bio je predviđen odabir uzorka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

               (11)

               Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li odabir uzorka doista potreban i, ako jest, kako bi odabrala reprezentativni uzorak, od kineskih proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika zatražilo se da se jave u roku od 15 dana od pokretanja revizije i da Komisiji dostave podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka.

               (12)

               Ukupno je kontaktirano 45 poznatih kineskih proizvođača izvoznika, ali nijedan se nije javio i odgovorio na obrazac za odabir uzorka. Stoga odabir uzorka nije primijenjen.

               (13)

               S obzirom na izostanak suradnje Komisija je obavijestila kineska nadležna tijela da se u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe mogu upotrijebiti najbolji raspoloživi podaci. Komisija od kineskih nadležnih tijela nije zaprimila nikakve primjedbe ili zahtjeve za intervenciju službenika za saslušanje.

               (14)

               Ukupno je kontaktirano devet poznatih nepovezanih uvoznika. Nijedan se nije javio niti odgovorio na obrazac za odabir uzorka.

               (15)

               U početnoj fazi ispitnog postupka Komisija je ostvarila suradnju s 28 proizvođača/grupacija proizvođača iz Unije koji su tijekom RIPR-a činili otprilike 70 % proizvodnje žičanih šipki u Uniji. S obzirom na velik broj proizvođača koji su surađivali Komisija je primijenila odabir uzorka. Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje koji se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu, uzimajući u obzir i zemljopisnu rasprostranjenost i dostatnu pokrivenost različitih vrsta proizvoda. Odabrani uzorak prvotno se sastojao od šest društava i predstavljao je 44,2 % proizvodnje namijenjene za slobodno tržište.

         4.3.   Upitnici i provjera

               (16)

               Upitnici su poslani na šest proizvođača iz Unije u uzorku i dva proizvođača u potencijalnim analognim zemljama koji su pristali surađivati.

               (17)

               Šest proizvođača iz Unije u uzorku i dva proizvođača u potencijalnim analognim zemljama dostavili su odgovore na upitnik.

               (18)

               Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

                           (a)

                           proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       ArcelorMittal Hamburg GmbH, Njemačka

                                       —

                                       Global Steel Wire SA, Španjolska

                                       —

                                       Moravia Steel AS, Češka

                                       —

                                       RIVA Acier SA, Francuska

                                       —

                                       Saarstahl AG, Njemačka

                                       —

                                       Tata Steel UK Ltd, Ujedinjena Kraljevina

                           (b)

                           proizvođač u analognoj zemlji:

                                       —

                                       Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turska

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   1.   Dotični proizvod

               (19)

               Proizvod obuhvaćen ovom revizijom jednak je proizvodu iz početnog ispitnog postupka; to su šipke, toplo valjane, u nepravilno namotanim kolutima, od željeza, nelegiranog čelika ili legiranog čelika osim onih od nehrđajućeg čelika („žičane šipke” ili „dotični proizvod”) podrijetlom iz Kine, trenutačno obuhvaćene oznakama KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 i 7227 90 95.

         2.   Istovjetni proizvod

               (20)

               Ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da, kao i u početnom ispitnom postupku, dotični proizvod i žičane šipke koje se proizvode i prodaju na kineskom domaćem tržištu, žičane šipke koje industrija Unije proizvodi i prodaje na tržištu Unije te žičane šipke koje se proizvode i prodaju u analognoj zemlji (Turskoj) imaju jednaka osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva i jednaku osnovnu namjenu. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

               (21)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da će zbog isteka postojećih mjera vjerojatno doći do nastavka ili ponavljanja dampinga iz Kine.

         1.   Uvodne napomene

               (22)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., nijedan kineski proizvođač izvoznik nije ponudio suradnju te su se stoga, kako je predviđeno u članku 18. Osnovne uredbe, nalazi morali temeljiti na najboljim raspoloživim podacima, a posebno podacima iz zahtjeva za reviziju nakon isteka mjere i statističkim podacima, odnosno podacima iz Eurostata i kineske baze podataka o izvozu.

         2.   Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

   (a)   Analogna zemlja

               (23)

               U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajenu vrijednost bilo je potrebno odrediti na temelju plaćenih ili naplativih cijena na domaćem tržištu ili izračunane vrijednosti u primjerenoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”).

               (24)

               U početnom ispitnom postupku Turska je služila kao analogna zemlja u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti u pogledu Kine. Na temelju podataka u zahtjevu za reviziju Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Brazil kao analognu zemlju i pozvala strane da dostave primjedbe. U Obavijesti o pokretanju postupka dodala je i da će se ispitati i druge zemlje, a posebno Turska, Švicarska, Norveška i Japan. Nisu primljene nikakve primjedbe zainteresiranih strana.

               (25)

               Osim Brazila, Komisija je kontaktirala sve poznate ili potencijalne proizvođače žičanih šipki u Turskoj, Švicarskoj, Norveškoj i Japanu (zemljama sa znatnim uvozom žičanih šipki u Uniju, što upućuje na znatnu proizvodnju) te u SAD-u (zemlji s velikom domaćom industrijom i tržištem).

               (26)

               Na kraju su dva proizvođača žičanih šipki, i to Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. iz Turske i ArcelorMittal Brasil iz Brazila, pristala surađivati u ispitnom postupku i dostavila odgovor na upitnik za analognu zemlju.

               (27)

               Pri donošenju odluke o najprimjerenijoj analognoj zemlji u obzir je uzet niz čimbenika, a posebno veličina domaćeg tržišta u analognoj zemlji sa zadovoljavajućom razinom tržišnog natjecanja u pogledu istovjetnog proizvoda; reprezentativnost domaće prodaje (količina i profitabilnost) proizvođača koji surađuju; veličina i raspon proizvoda koje nude proizvođači koji surađuju te usporedivost njihovih proizvoda i metode proizvodnje s onima iz Kine.

               (28)

               Budući da su Turska i turski proizvođač izvoznik koji surađuje ispunili sve glavne kriterije za primjerenu analognu zemlju/proizvođača, odlučeno je da će se Turska upotrijebiti kao analogna zemlja.

         (b)   Uobičajena vrijednost

               (29)

               U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe najprije je ispitano je li ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima tijekom RIPR-a koju je ostvario proizvođač iz analogne zemlje koji surađuje bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvoza u Uniju, odnosno je li ukupan obujam te domaće prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju koju je proizvođač iz analogne zemlje koji surađuje ostvario u pogledu istovjetnog proizvoda.

               (30)

               Ispitano je i može li se domaća prodaja istovjetnog proizvoda smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno utvrđivanjem udjela profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIPR-a.

               (31)

               Budući da je utvrđeno da je cjelokupna domaća prodaja ostvarena u dostatnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnim domaćim cijenama i izračunana je kao ponderirani prosjek cijena cjelokupne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

         (c)   Izvozna cijena

               (32)

               S obzirom na izostanak suradnje kineskih proizvođača izvoznika, a time i nedostatak konkretnih podatka o kineskim cijenama, izvozna cijena određena je na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Upotrijebljeni su raspoloživi statistički izvori, odnosno Eurostat.

               (33)

               Prema podacima iz Eurostata tijekom RIPR-a samo je 696 tona žičanih šipki uvezeno iz Kine u Uniju, što odgovara 0,04 % ukupnog uvoza. Taj je iznos zanemariv s obzirom na ukupnu potrošnju u Uniji (17,8 milijuna tona).

         (d)   Usporedba i prilagodbe

               (34)

               Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica. Kako bi osigurala primjerenu usporedbu, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Radi izražavanja izvozne cijene na razini franko tvornica Komisija je Eurostatovu cijenu na razini CIF-a prilagodila za vozarinu i osiguranje na temelju podataka iz zahtjeva. Domaće cijene prilagođene su za troškove vozarine, osiguranja, manipulacije i kredita na temelju podataka dobivenih od proizvođača iz analogne zemlje.

         (e)   Dampinška marža

               (35)

               U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom. Na temelju prosječne kineske izvozne cijene prema podacima Eurostata u usporedbi s uobičajenom vrijednosti iz analogne zemlje nije bila vidljiva prisutnost dampinga.

               (36)

               Istodobno je važno naglasiti da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 33., obujam uvoza dotičnog proizvoda tijekom RIPR-a bio vrlo nizak. Primijećeno je i da su za većinu oznaka KN cijene jako fluktuirale, u nekim slučajevima i do 30 puta tijekom razmatranog razdoblja. Te se fluktuacije teško mogu objasniti na temelju „uobičajenih” kretanja na tržištu i najvjerojatnije su rezultat malih prodanih količina.

               (37)

               Nadalje, zbog nesuradnje kineskih izvoznika nije bilo raspoloživih podataka o ponudi proizvoda kineskih izvoznika pa se, shodno tome, usporedba s uobičajenom vrijednosti iz analogne zemlje mogla napraviti samo na ukupnoj osnovi.

               (38)

               Stoga se nalaz o nepostojanju dampinga tijekom RIPR-a ne smatra relevantnim zbog kombiniranog učinka malih uvezenih količina, nepravilne fluktuacije cijena te nedostatka podataka o ponudi uvezenih proizvoda.

         3.   Dokaz o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

               (39)

               S obzirom na zaključke navedene u prethodnim uvodnim izjavama 35. do 38. Komisija je dodatno analizirala vjerojatnost ponavljanja dampinga ako mjere prestanu vrijediti. Pritom su analizirani sljedeći elementi: kineski proizvodni i rezervni kapacitet, ponašanje kineskih izvoznika na drugim tržištima i privlačnost tržišta Unije.

         3.1.   Proizvodni i rezervni kapacitet u Kini

               (40)

               Na temelju podataka koje je dostavilo Svjetsko udruženje za čelik (5) ukupna kineska proizvodnja žičanih šipki zabilježila je snažno povećanje tijekom posljednjih deset godina i vrhunac od više od 150 milijuna tona (6) u 2013.

               (41)

               Drugim riječima, Kina je odgovorna za 77 % svjetske proizvodnje žičanih šipki, što znači da ta zemlja svojim odlukama o prodaji može u velikoj mjeri utjecati na uvjete na tržištu. Važno je naglasiti da njezina godišnja proizvodnja više od sedam puta premašuje ukupnu proizvodnju u Uniji. Nadalje, ukupno povećanje kineske proizvodnje žičanih šipki od 2011. (26 milijuna tona) samo po sebi premašuje ukupnu potrošnju u Uniji koja je procijenjena na 17 milijuna tona.

               (42)

               Prema zahtjevu za reviziju rezervni kapacitet u Kini procijenjen je na otprilike 50 milijuna tona. Zbog kineske nesuradnje bilo je teško dobiti dodatne podatke u tom pogledu. Međutim, s obzirom na visoke razine proizvodnje iz uvodnih izjava 40. i 41. u usporedbi s podacima za Europu i svijet Kina bi svojim odlukama o prodaji mogla lako prouzročiti ozbiljne poremećaje na tržištima, čak i da ne upotrebljava svoj rezervni kapacitet.

         3.2.   Kineska prodaja u treće zemlje

               (43)

               U skladu s kineskom bazom podataka o izvozu Kina je tijekom RIPR-a diljem svijeta izvezla više od 9 milijuna tona žičanih šipki, što je predstavljalo više od 50 % ukupne potrošnje u Uniji u istom razdoblju. U tablici u nastavku dan je sažetak podataka za šest najvećih zemalja u smislu obujma kineskog izvoza te Turske, analogne zemlje, što predstavlja više od 53 % ukupnog kineskog izvoza tijekom RIPR-a.

                  Tablica 1.

                  Kineski izvoz žičanih šipki u svijetu (obujam i cijene, EUR)

                           Zemlja

                           Obujam 2012.

                           Prosječna cijena 2012.

                           Obujam 2013.

                           Prosječna cijena 2013.

                           Obujam tijekom RIPR-a

                           Prosječna cijena u RIPR-u

                           Tajland

                           756 919

                           484

                           1 009 662

                           423

                           1 152 561

                           394

                           Južna Koreja

                           1 153 833

                           498

                           1 109 207

                           430

                           1 134 587

                           404

                           Vijetnam

                           390 995

                           483

                           684 193

                           418

                           774 175

                           389

                           Indonezija

                           381 893

                           487

                           554 034

                           432

                           615 982

                           401

                           Sjedinjene Američke Države

                           301 523

                           458

                           628 111

                           408

                           588 047

                           391

                           Malezija

                           333 185

                           488

                           447 220

                           433

                           469 895

                           405

                           Turska

                           2 937

                           645

                           6 931

                           477

                           30 717

                           392

                           Ukupan kineski izvoz

                           5 539 649

                           7 943 297

                           9 073 220

                              Izvor: kineska baza podataka o izvozu

               (44)

               Prosječna izvozna cijena utvrđena tijekom RIPR-a za svaku od prethodno navedenih zemalja bila je znatno niža od uobičajene vrijednosti. Stoga su se dampinške marže utvrđene u pogledu kineskih prosječnih prodajnih cijena (kako je prikazano u prethodnoj tablici) prema trećim zemljama kretale u rasponu od 14 % do 24 % (7).

               (45)

               Na temelju podataka vidljivo je i da kineski izvoz bilježi povećanje obujma uz sniženje cijena. Raspoloživi statistički podaci, de facto, upućuju na to da su se cijene dodatno smanjile nakon RIPR-a. Niz zemalja na koje je to utjecalo smatrao je ta kretanja prijetnjom vlastitoj industriji i uveo je zaštitne mjere (među ostalim, Malezija i Indonezija i nedavno, nakon RIPR-a, Turska (8), SAD i Pakistan).

               (46)

               Konačno, u nedavnim priopćenjima za medije (9) upućuje se na to da se usporava rast kineskog domaćeg tržišta, a posebno građevinskog sektora (10). Stoga se kineske mogućnosti za prodaju smanjuju: najvažnija se kineska izvozna tržišta zatvaraju, a rast glavne domaće prodaje usporava. Stoga, ako se dopusti istek mjera u Uniji, postoji velika vjerojatnost da bi Kina odmah preusmjerila svoju jeftinu (dampinšku) prodaju u velikom obujmu na tržište Unije.

         3.3.   Privlačnost tržišta Unije

               (47)

               Zbog viših razina cijena na tržištu Unije u usporedbi s kineskim prodajnim cijenama zabilježenima u ostalim trećim zemljama, kako je prikazano u tablici 1., tržište Unije smatra se privlačnim za kineske proizvođače. Zbog zaštitnih mjera na brojnim izvoznim tržištima dodatno se povećava privlačnost tržišta Unije. Stoga se može razumno očekivati da bi se u slučaju ukidanja mjera kineski izvoz vratio na tržište Unije u znatnom obujmu. Potrebno je podsjetiti da je, prije uvođenja početnih mjera 2008., obujam kineske prodaje na tržištu Unije iznosio 1,1 milijun tona u usporedbi sa 700 tona tijekom RIPR-a.

         3.4.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

               (48)

               Uzimajući u obzir golemu proizvodnju žičanih šipki u Kini i njezine dampinške prakse u trećim zemljama te privlačnost tržišta Unije kako je prethodno opisano, postoji velika vjerojatnost da bi ukidanje antidampinških mjera dovelo to trenutnog ponavljanja dampinga iz Kine u Uniji.

         D.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

               (49)

               Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni proizvod proizvodila su 72 proizvođača iz Unije koja čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. Nijedan od njih nije se protivio pokretanju postupka.

               (50)

               Sve brojke koje se odnose na osjetljive podatke morale su se navesti u obliku indeksa ili raspona radi povjerljivosti.

         E.   STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE

   1.   Potrošnja u Uniji

               (51)

               Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju raspoloživih statističkih podataka o uvozu, stvarne prodaje proizvođača iz Unije koji surađuju, isključujući njihovu izvoznu prodaju, i procijenjene prodaje proizvođača iz Unije koji ne surađuju. Definicija potrošnje odnosi se na prodaju na slobodnom tržištu, uključujući ograničenu prodaju, ali bez ograničenog korištenja. Ograničeno korištenje, odnosno interni prijenosi istovjetnog proizvoda među integriranim proizvođačima iz Unije za daljnju obradu, nije uključeno u podatak o potrošnji u Uniji jer ti interni prijenosi nisu u konkurenciji s prodajom nezavisnih proizvođača na slobodnom tržištu. Ograničena prodaja, odnosno prodaja povezanim društvima, uključena je u podatak o potrošnji u Uniji jer su u skladu s podacima prikupljenima tijekom ispitnog postupka povezana društva iz Unije bila slobodna kupiti žičane šipke i od drugih izvora. Nadalje, utvrđeno je da je prosječna prodajna cijena proizvođača iz Unije povezanim stranama u skladu s prosječnim prodajnim cijenama nepovezanim stranama.

               (52)

               Na temelju toga, potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 2.

                  Potrošnja u Uniji

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Obujam (u tonama)

                           18 522 439

                           16 024 244

                           17 134 056

                           17 826 678

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              87

                              93

                              96

                              Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik

               (53)

               Potrošnja u Uniji smanjila se za 4 % s 18,5 milijuna tona u 2011. na 17,8 milijuna tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja je bila manja od potrošnje od 23,6 milijuna tona u razdoblju početnog ispitnog postupka (od travnja 2007. do ožujka 2008.). Smanjenje potrošnje posljedica je negativnog utjecaja gospodarske krize koja je dovela do smanjenja ukupne potrošnje žičanih šipki, a posebno u automobilskoj i građevinskoj industriji.

         2.   Uvoz iz dotične zemlje

   (a)   Obujam i tržišni udjel uvoza iz dotične zemlje

               (54)

               Obujam i tržišni udjel uvoza iz Kine utvrđeni su na temelju podataka Eurostata.

               (55)

               Obujam uvoza u Uniju iz dotične zemlje i njegov tržišni udjel razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 3.

                  Obujam uvoza i tržišni udjel

                           Zemlja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Kina

                           Obujam (u tonama)

                           3 108

                           911

                           88

                           696

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              29

                              3

                              22

                           Tržišni udjel (%)

                           0,02

                           0,01

                           0,00

                           0,00

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              34

                              3

                              23

                              Izvor: Eurostat

               (56)

               Iako je kineski uvoz činio 5 % tržišnog udjela i 1,1 milijun tona u početnom ispitnom postupku, prema podacima Eurostata praktički je nestao s tržišta Unije. De facto, uvoz iz Kine smanjio se s 3 108 tona na 696 tona tijekom razmatranog razdoblja.

               (57)

               Društvo sa stopom pristojbe od 7,9 % povezano je s grupacijom ArcelorMittal i prema podnositeljima zahtjeva više ne proizvodi znatne količine žičanih šipki. Međutim, i ostali su kineski proizvođači izvoznici prestali prodavati u Uniju. Čini se da je tržište žičanih šipki cjenovno vrlo osjetljivo i da su zbog povećanja cijena od 24 % zbog antidampinške pristojbe na snazi kineski izvoznici izgubili interes za tržište Unije.

         (b)   Cijene uvoza iz dotične zemlje i sniženje cijena

               (58)

               Uvozne cijene utvrđene su na temelju podataka Eurostata. Zbog zanemarivog obujma uvoza iz Kine u EU, izostanka suradnje kineskih proizvođača i nedostatka podataka o cijenama prema vrsti proizvoda u pogledu njihovih zanemarivih količina uvoza nije bilo moguće izvršiti smislen izračun sniženja cijena. Međutim, kineskim izvoznim cijenama prema trećim zemljama, kako je prikazano u tablici 1., prodajne cijene industrije Unije u prosjeku su snižene za više od 25 %. Stoga se očekuje slična znatna razina sniženja cijena na tržištu Unije ako se dopusti istek mjera.

         3.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja koji ne podliježe mjerama

               (59)

               Najvažnije su zemlje izvoznice za Uniju Moldova, Norveška, Rusija, Ukrajina i Švicarska. Ukupan uvoz dotičnog proizvoda iz trećih zemalja povećao se za 19,2 % (s 1,22 na 1,45 milijuna tona) tijekom razmatranog razdoblja, što je predstavljalo 7,5 % potrošnje u Uniji. Tijekom istog razdoblja prosječna jedinična uvozna cijena stalno se smanjivala s 592 na 506 EUR po toni, što je predstavljalo pad od 14,6 %.

                  Tablica 4.

                  Uvoz iz trećih zemalja

                           Zemlja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Moldova

                           Obujam (u tonama)

                           47 084

                           99 126

                           86 083

                           185 982

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              211

                              183

                              395

                           Tržišni udjel (%)

                           0,25

                           0,62

                           0,50

                           1,04

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           528

                           483

                           445

                           438

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              91

                              84

                              83

                           Norveška

                           Obujam (u tonama)

                           130 614

                           128 439

                           125 267

                           134 313

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              98

                              96

                              103

                           Tržišni udjel (%)

                           0,71

                           0,80

                           0,73

                           0,75

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           552

                           538

                           495

                           486

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              97

                              90

                              88

                           Rusija

                           Obujam (u tonama)

                           47 185

                           89 236

                           91 037

                           112 748

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              189

                              193

                              239

                           Tržišni udjel (%)

                           0,25

                           0,56

                           0,53

                           0,63

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           494

                           486

                           436

                           425

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              98

                              88

                              86

                           Ukrajina

                           Obujam (u tonama)

                           379 216

                           193 955

                           256 928

                           307 276

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              51

                              68

                              81

                           Tržišni udjel (%)

                           2,05

                           1,21

                           1,50

                           1,72

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           505

                           507

                           457

                           443

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              100

                              90

                              88

                           Švicarska

                           Obujam (u tonama)

                           290 689

                           293 352

                           297 980

                           298 104

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              101

                              103

                              103

                           Tržišni udjel (%)

                           1,57

                           1,83

                           1,74

                           1,67

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           694

                           632

                           607

                           596

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              91

                              87

                              86

                           Ukupno ostale treće zemlje

                           Obujam (u tonama)

                           1 220 464

                           1 086 787

                           1 250 867

                           1 454 411

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Tržišni udjel (%)

                           6,59

                           6,78

                           7,30

                           8,16

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           591

                           564

                           522

                           506

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              95

                              88

                              86

                           Ukupno treće zemlje

                           Obujam (u tonama)

                           1 223 572

                           1 087 698

                           1 250 955

                           1 455 107

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Tržišni udjel (%)

                           6,61

                           6,79

                           7,30

                           8,16

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           592

                           564

                           522

                           506

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              95

                              88

                              85

                              Izvor: Eurostat

         4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (60)

               Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.

               (61)

               Pritom je Komisija razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Makroekonomski pokazatelji za razmatrano razdoblje utvrđeni su, analizirani i ispitani na temelju podataka dostavljenih za industriju Unije. Mikroekonomski pokazatelji utvrđeni su na temelju podataka koji su prikupljeni i potvrđeni na razini proizvođača iz Unije u uzorku.

               (62)

               U sljedećim odjeljcima makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, zalihe, obujam prodaje, tržišni udjel i rast, zaposlenost, produktivnost, visina stvarne dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, trošak proizvodnje, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i troškovi rada.

         (a)   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (63)

               Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 5.

                  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Obujam proizvodnje
                           (u tonama)

                           21 502 127

                           18 565 812

                           19 742 360

                           20 236 339

                              Indeks obujma proizvodnje

                              100

                              86

                              92

                              94

                           Proizvodni kapacitet
                           (u tonama)

                           28 147 358

                           28 001 765

                           28 051 425

                           28 061 036

                              Indeks proizvodnog kapaciteta

                              100

                              99

                              100

                              100

                           Iskorištenost kapaciteta
                           (%)

                           76

                           66

                           70

                           72

                              Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik

               (64)

               Tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja se smanjila za 6 %, proizvodni kapacitet ostao je stabilan, a iskorištenost kapaciteta pala je sa 76 % na 72 %.

         (b)   Obujam prodaje i tržišni udjel

               (65)

               Obujam prodaje industrije Unije i njezin tržišni udjel u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 6.

                  Obujam prodaje i tržišni udjel

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Obujam prodaje u Uniji
                           (u tonama)

                           17 298 867

                           14 936 546

                           15 883 101

                           16 371 571

                              Indeks obujma prodaje u Uniji

                              100

                              86

                              92

                              95

                           Tržišni udjel
                           (%)

                           93,4

                           93,2

                           92,7

                           91,8

                              Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik

               (66)

               Prodaja industrije Unije na tržištu Unije smanjila se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja.

         (c)   Rast

               (67)

               Potrošnja u Uniji pala je za 4 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam prodaje industrije Unije smanjio za 5 %, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 1,6 postotnih bodova.

         (d)   Zaposlenost i produktivnost

               (68)

               Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 7.

                  Zaposlenost i produktivnost

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Broj zaposlenika

                           8 888

                           8 851

                           8 849

                           8 991

                              Indeks broja zaposlenika

                              100

                              100

                              100

                              101

                           Produktivnost (jedinica/zaposlenik)

                           2 419

                           2 098

                           2 231

                           2 251

                              Indeks produktivnosti (jedinica/zaposlenik)

                              100

                              87

                              92

                              93

                              Izvor: odgovori na upitnik

               (69)

               Zaposlenost je tijekom razmatranog razdoblja ostala prilično stabilna. Istodobno je produktivnost pala za 7 % zbog smanjenja proizvodnje, kako je prikazano u tablici 7. iz uvodne izjave 68.

         5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

               (70)

               Dampinška marža utvrđena za Kinu u početnom ispitnom postupku bila je znatno viša od razine de minimis, dok je obujam uvoza iz Kine tijekom razmatranog razdoblja ostao na neznatnoj razini. Međutim, u slučaju ukidanja mjera utjecaj očekivanog dampinga na industriju Unije bio bi znatan s obzirom na sve veći obujam i sve niže cijene izvoza iz Kine u treće zemlje, kako je navedeno u uvodnim izjavama 45. i 46. Industrija Unije još se uvijek oporavljala od učinaka prethodnog štetnog dampinga uvoza žičanih šipki podrijetlom iz Kine, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 83.

         (a)   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

               (71)

               Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 8.

                  Prosječne prodajne cijene

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji
                           (EUR/tona)

                           638

                           588

                           545

                           539

                           Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji

                              Indeks

                              100

                              92

                              85

                              85

                           Jedinični trošak proizvodnje
                           (EUR/tona)

                           606

                           581

                           533

                           514

                           Jedinični trošak proizvodnje

                              Indeks

                              100

                              96

                              88

                              85

                              Izvor: odgovori na upitnik

                     Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji i trošak proizvodnje smanjili su se za po 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je prodajna cijena u prosjeku slijedila razvoj troškova.

         (b)   Troškovi rada

               (72)

               Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 9.

                  Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                           51 320

                           53 514

                           52 366

                           51 814

                           Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                              Indeks

                              100

                              104

                              102

                              101

                              Izvor: odgovori na upitnik

               (73)

               Prosječni troškovi rada po zaposleniku ostali su stabilni tijekom razmatranog razdoblja. To bi se moglo uglavnom objasniti povećanim naporima koje je industrija Unije uložila kako bi kontrolirala trošak proizvodnje i na taj način zadržala konkurentnost.

         (c)   Zalihe

               (74)

               Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 10.

                  Zalihe

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Završne zalihe
                           (u tonama)

                           400 531

                           400 256

                           429 765

                           471 135

                           Završne zalihe

                              Indeks

                              100

                              100

                              107

                              118

                           Završne zalihe kao postotak proizvodnje
                           (%)

                           1,9

                           2,2

                           2,2

                           2,3

                              Izvor: odgovori na upitnik

               (75)

               U razmatranom razdoblju zalihe industrije Unije ukupno su se povećale za 18 %. Znatan dio proizvodnje žičanih šipki sastoji se od standardnih proizvoda te je stoga industrija Unije morala zadržati određenu razinu zaliha kako bi mogla brzo zadovoljiti potražnju svojih kupaca. Završne zalihe kao postotak proizvodnje ostale su relativno stabilne i pratile su razvoj proizvodnje industrije Unije.

         (d)   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (76)

               Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 11.

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                           5,1

                           1,2

                           2,3

                           4,7

                           Novčani tok (EUR)

                           179 540 905

                           82 626 580

                           107 291 306

                           159 860 366

                           Ulaganja (EUR)

                           103 206 819

                           81 357 885

                           62 499 682

                           42 831 235

                           Povrat ulaganja (%)

                           3,8

                           – 0,1

                           0,8

                           3,0

                              Izvor: odgovori na upitnik

               (77)

               Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost se smanjila s 5,1 % na 4,7 %. To je niže od ciljne dobiti od 9,9 % koja je utvrđena u početnom ispitnom postupku.

               (78)

               Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da sama financira svoje djelatnosti. Tijekom razmatranog razdoblja bio je pozitivan. Međutim, na temelju pokazatelja zabilježeno je znatno smanjenje od 11 %. To izaziva zabrinutost u pogledu sposobnosti industrije Unije da nastavi s potrebnim financiranjem vlastitih djelatnosti.

               (79)

               Ulaganja su se znatno smanjila za 58 % tijekom razmatranog razdoblja. Uglavnom su se odnosila na ulaganja koja su nužna za modernizaciju, održavanje i sukladnost sa zakonskim sigurnosnim zahtjevima. Činjenica da nikakva ulaganja nisu izvršena u cilju proširenja kapaciteta može upućivati na dugoročno negativno kretanje na tržištu.

               (80)

               Povrat ulaganja jest neto dobit u postotku bruto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Taj se pokazatelj smanjio s 3,8 % na 3 % tijekom razmatranog razdoblja zbog smanjenja dobiti.

               (81)

               S obzirom na smanjenje profitabilnosti i novčanog toka, sposobnost prikupljanja kapitala društva jednako je tako bila pod negativnim utjecajem.

         (e)   Ograničena proizvodnja industrije Unije

               (82)

               Na temelju podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da udjel ograničene proizvodnje nije znatan jer se otprilike samo 11 % proizvodnje industrije Unije upotrebljava ograničeno unutar grupacije. Općenito veći obujam proizvodnje dovodi do ekonomije razmjera koja je korisna za dotičnog proizvođača. Industrija Unije uglavnom je vertikalno integrirana, a ograničena proizvodnja upotrebljava se za daljnju obradu u proizvode dodane vrijednosti u industriji na kraju proizvodnog lanca. Ispitnim postupkom nije utvrđen problem u pogledu proizvodnje povezan s tim proizvodima na kraju proizvodnog lanca. Ograničena proizvodnja ostala je stabilna tijekom razmatranog razdoblja. S obzirom na prethodna razmatranja Komisija smatra da ograničena proizvodnja industrije Unije nije imala nikakav negativan utjecaj na njezino financijsko stanje.

         (f)   Zaključak o šteti

               (83)

               Tijekom razmatranog razdoblja svi su pokazatelji štete koji se odnose na industriju Unije zabilježili negativno kretanje. Točnije, proizvodnja Unije smanjila se za 6 %, iskorištenost kapaciteta pala je sa 76 % na 72 %, tržišni udjel smanjen je za 1,6 postotnih bodova s 93,4 % na 91,8 %, a završne zalihe povećale su se za 18 %. Nadalje, i ostali su pokazatelji štete, kao što su obujam prodaje nepovezanim stranama u Uniji (– 6 %) i izvoz nepovezanim stranama (– 22 %), zabilježili negativno kretanje. Jedinične prodajne cijene prema nepovezanim stranama u Uniji i trošak proizvodnje smanjili su se za po 15 %. Profitabilnost se smanjila s 5,1 % na 4,7 %, što je niže od ciljne dobiti od 9,9 % koja je utvrđena u početnom ispitnom postupku. Ulaganja su se znatno smanjila za 58 %, a novčani tok pao je za 11 %. Budući da je zaposlenost ostala prilično stabilna, produktivnost je pala za 7 %.

               (84)

               Međutim, ta se negativna kretanja ne mogu pripisati kineskom uvozu jer je bio ograničen u pogledu obujma i tržišnog udjela. Stoga je analiza usmjerena na utjecaj koji bi nastavak kineskog uvoza imao na industriju Unije koja se nije u potpunosti oporavila od prethodnih kineskih dampinških praksi.

         F.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ILI NASTAVKA ŠTETE

   1.   Uvodna napomena

               (85)

               Iako se obujam uvoza iz Kine znatno smanjio nakon uvođenja mjera 2009., smatra se da se preostali znatni proizvodni kapacitet u Kini može jednostavno preusmjeriti na tržište Unije ako se dopusti istek mjera.

         2.   Učinak predviđenog obujma uvoza iz Kine i učinak na cijene u slučaju ukidanja mjera

               (86)

               Kako je utvrđeno u prethodnim uvodnim izjavama 40.–42., ukupan proizvodni kapacitet u pogledu žičanih šipki iznosi više od 150 milijuna tona, dok procijenjeni rezervni kapacitet iznosi oko 50 milijuna tona. Oba ta iznosa uvelike premašuju ukupnu potrošnju žičanih šipki u Uniji. Štoviše, kao što je vidljivo iz kineskih statističkih podataka, Kina je prošlih godina uspjela preusmjeriti svoj višak proizvodnje s Unije na druge zemlje u kojima je prisutno manje prepreka trgovini. To se, međutim, promijenilo jer su neka tržišta u trećim zemljama nedavno uvela zaštitne mjere kojima se u praksi kineskom uvozu zatvara ili barem umanjuje pristup tržištu. U svakom slučaju, tržište Unije i dalje je privlačno zbog relativno visokih prodajnih cijena dotičnog proizvoda u odnosu na tržišta u trećim zemljama. Stoga se može razumno očekivati da će, zbog privlačne veličine i razina cijena na tržištu Unije, znatan dio trenutačne kineske proizvodnje biti preusmjeren prema Uniji dođe li do ukidanja mjera. Uzimajući u obzir trenutačno stanje u pogledu štete i dampinške prakse kineskih izvoznika, ispitnim postupkom pokazalo se da bi prestanak mjera najvjerojatnije doveo do znatnog povećanja izvoza iz Kine po dampinškim cijenama, čime bi se prouzročila šteta industriji Unije.

         3.   Zaključak

               (87)

               S obzirom na prethodno navedeno zaključuje se da bi ukidanje mjera za uvoz iz Kine najvjerojatnije dovelo do ponavljanja štete nanesene industriji Unije.

         G.   INTERES UNIJE

               (88)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Kine bilo u interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika.

               (89)

               Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (90)

               Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije.

         1.   Interes industrije Unije

               (91)

               Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije stalno je gubila tržišni udjel i trpjela materijalnu štetu. Kad bi se mjere ukinule, industrija Unije vjerojatno bi bila u još lošijoj situaciji.

               (92)

               Stoga je zaključeno da bi zadržavanje mjera protiv Kine na snazi bilo u interesu industrije Unije.

         2.   Interes uvoznika/trgovaca

               (93)

               Nijedan od uvoznika/trgovaca nije se javio u ovom ispitnom postupku revizije nakon isteka mjere. Ne postoje pokazatelji da bi nastavak mjera imao znatan negativan učinak na njihove djelatnosti.

         3.   Interes korisnika

               (94)

               Nijedan od korisnika nije se javio u ovom ispitnom postupku revizije nakon isteka mjere. U pogledu korisnika u početnom ispitnom postupku zaključeno je da bi ukupan mogući utjecaj uvođenja mjera na djelatnost korisnika bio vrlo ograničen. Prvo, velika većina korisnika kupuje žičane šipke od nekineskih izvora kojih je jako puno. Drugo, mogući utjecaj uvođenja mjera potrebno je promatrati u kontekstu proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji imaju visoku dodanu vrijednost. Na temelju toga zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi negativno utjecalo na trenutačno stanje korisnika.

         4.   Zaključak o interesu Unije

               (95)

               S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera protiv Kine.

         H.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (96)

               Sve su strane obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave odobreno im je i razdoblje za davanje primjedbi. Jedna je zainteresirana strana podnijela primjedbe kojima se podupiru zaključci Komisije.

               (97)

               Iz prethodno navedenoga slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da je potrebno zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Kine, uvedene Uredbom (EZ) br. 703/2009.

               (98)

               Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera sveo na najmanju moguću razinu zbog velike razlike među stopama pristojbi, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi. Te posebne mjere, koje se primjenjuju samo na društva za koja je uvedena pojedinačna stopa pristojbe, uključuju sljedeće: predočenje valjanog trgovačkog računa koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u članku 1. stavku 3. ove Uredbe carinskim tijelima država članica. Uvoz uz koji se ne nalazi takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače.

               (99)

               Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (11). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva da ostvaruje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

               (100)

               Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se antidampinška pristojba na uvoz šipki, toplo valjanih, u nepravilno namotanim kolutima, od željeza, nelegiranog čelika ili legiranog čelika, osim onih od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Kine, obuhvaćenih oznakama KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 i 7227 90 95.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva navedena u nastavku jest sljedeća:

               Društvo

               Stopa antidampinške pristojbe (%)

               Dodatne oznake TARIC

               Grupa Valin

               7,9

               A930

               Sva ostala društva

               24,0

               A999

         3.   Primjena pojedinačne stope pristojbe određene za društvo navedeno u stavku 2. uvjetuje se predočenjem valjanog trgovačkog računa carinskim tijelima država članica, zajedno s izjavom koju je dao i potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz naznaku njegova imena i funkcije, sa sljedećim tekstom: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) žičanih šipki prodan za izvoz u Europsku uniju i naveden na ovom računu proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici Kini. Izjavljujem da su podaci u ovom računu potpuni i točni.” Ako se ne predoči takav račun, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.
   4.   Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 14. listopada 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 703/2009 od 27. srpnja 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine i prekidu postupka u vezi s uvozom žičanih šipki podrijetlom iz Republike Moldove i Turske (SL L 203, 5.8.2009., str. 1.).

      (3)  SL C 318, 1.11.2013., str. 6.

      (4)  SL C 252, 2.8.2014., str. 7.

      (5)  Statistički godišnjak za čelik 2014. Svjetskog udruženja za čelik, http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf.

      (6)  Ta brojka uključuje žičane šipke od ugljičnog čelika i nehrđajućeg čelika (nehrđajući čelik nije dotični proizvod). Eurofer, član Međunarodnog foruma za nehrđajući čelik, procijenio je da je tijekom razmatranog razdoblja, i uključujući RIPR, proizvodnja žičanih šipki od nehrđajućeg čelika bila manja od 5 % ukupne proizvodnje žičanih šipki u Kini.

      (7)  Radi povjerljivosti ne mogu se objaviti konkretne utvrđene dampinške marže i stoga su prikazane u rasponima.

      (8)  Turska je povećala svoju uobičajenu stopu pristojbe za žičane šipke na 40 % u studenome 2014., odnosno nakon RIPR-a, te stoga time nisu narušeni nalazi za analognu zemlju.

      (9)  South China Morning Post od 20. siječnja 2015., Le Figaro od 26. ožujka 2015., The Australian Financial review od 20. travnja 2015., CNBC od 7. svibnja 2015.

      (10)  Žičane šipke u velikoj se mjeri upotrebljavaju u građevinskom sektoru.

      (11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/251 оd 23. veljače 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               24.2.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 47/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/251
   оd 23. veljače 2016.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 23. veljače 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  IL

                  283,3

                  MA

                  91,7

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  151,4

                  0707 00 05

                  MA

                  84,1

                  TR

                  177,1

                  ZZ

                  130,6

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  40,5

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  100,0

                  0805 10 20

                  EG

                  44,1

                  IL

                  77,2

                  MA

                  51,2

                  TN

                  54,0

                  TR

                  61,7

                  ZZ

                  57,6

                  0805 20 10

                  IL

                  130,4

                  MA

                  88,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  101,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  138,8

                  JM

                  161,2

                  MA

                  113,4

                  TR

                  43,5

                  ZZ

                  105,1

                  0805 50 10

                  EG

                  90,7

                  IL

                  96,1

                  MA

                  64,8

                  TR

                  90,7

                  ZZ

                  85,6

                  0808 10 80

                  CL

                  93,6

                  US

                  107,4

                  ZZ

                  100,5

                  0808 30 90

                  CL

                  114,0

                  CN

                  89,7

                  TR

                  156,1

                  ZA

                  100,0

                  ZZ

                  115,0

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/832 оd 16. svibnja 2017. o zaštiti naziva Bürgstadter Berg (ZOI) na temelju članka 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013

text:
               17.5.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 124/31

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/832
   оd 16. svibnja 2017.
   o zaštiti naziva Bürgstadter Berg (ZOI) na temelju članka 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 99.
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 97. stavcima 2. i 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013, Komisija je ispitala zahtjev Njemačke za upis naziva „Bürgstadter Berg” te ga potom objavila u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Komisiji nije dostavljen niti jedan prigovor u smislu članka 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

               (3)

               U skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013, naziv „Bürgstadter Berg” trebalo bi zaštititi i upisati u registar iz članka 104. te Uredbe.

               (4)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv „Bürgstadter Berg” (ZOI) zaštićuje se.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 16. svibnja 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL C 384, 18.10.2016., str. 4.