title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1354 оd 20. srpnja 2017. kojom se određuje način prikaza informacija iz članka 10. stavka 10. Direktive 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP. )

text:
               21.7.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 190/7

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1354
   оd 20. srpnja 2017.
   kojom se određuje način prikaza informacija iz članka 10. stavka 10. Direktive 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/5/EZ (1), a posebno njezin članak 10. stavak 10. i članak 45. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Člankom 10. stavkom 10. Direktive 2014/53/EU propisuje se da u slučaju ograničenja povezanih sa stavljanjem u pogon ili zahtjeva za odobrenje uporabe, informacije dostupne na pakiranju moraju omogućiti određivanje država članica ili zemljopisnog područja unutar države članice na kojem postoje ograničenja u pogledu stavljanja u pogon ili zahtjevi za odobrenje uporabe te da se takvim informacijama dopunjuju upute koje se prilažu radijskoj opremi.

               (2)

               U skladu s člankom 10. stavkom 10. Direktive 2014/53/EU Komisija može donijeti provedbene akte kojima se određuje način prikaza informacija iz članka 10. stavka 10.

               (3)

               Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 45. stavka 2. Direktive 2014/53/EU.

               (4)

               Mjere utvrđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za ocjenjivanje sukladnosti i nadzor tržišta telekomunikacija osnovanog u skladu s člankom 45. Direktive 2014/53/EU,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Ovom se Uredbom određuje način prikaza informacija iz članka 10. stavka 10. Direktive 2014/53/EU te se ona primjenjuje samo na radijsku opremu koja podliježe ograničenjima povezanima sa stavljanjem u pogon ili zahtjevima za odobrenje uporabe u najmanje jednoj državi članici.
   Članak 2.
   1.   Ako radijska oprema podliježe ograničenjima povezanima sa stavljanjem u pogon ili zahtjevima za odobrenje uporabe, kako je predviđeno člankom 10. stavkom 10. Direktive 2014/53/EU, na pakiranju radijske opreme prikazuje se vidljivo i čitko:

               (a)

               piktogram, kako je utvrđen u Prilogu I.; ili

               (b)

               riječi „Ograničenja ili zahtjevi u” na jeziku koji bez teškoća razumiju krajnji korisnici kako ga odredi predmetna država članica, iza čega slijede oznake, kako su propisane u Prilogu II., država članica u kojima postoje ograničenja povezana sa stavljanjem u uporabu ili zahtjevi za odobrenje uporabe.

         2.   Ako radijska oprema podliježe ograničenjima povezanima sa stavljanjem u pogon ili zahtjevima za odobrenje uporabe, kako je predviđeno člankom 10. stavkom 10. Direktive 2014/53/EU, u uputama koje se prilažu radijskoj opremi navodi se, na jeziku koji bez teškoća razumiju krajnji korisnici kako ga odredi predmetna država članica, popis država članica i zemljopisnih područja u državama članicama na kojima postoje takva ograničenja ili zahtjevi, kao i tip ograničenja ili zahtjeva koji se primjenjuju u svakoj državi članici i svakom zemljopisnom području unutar države članice.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, a primjenjuje se od 9. kolovoza 2018.
   Smatra se da je radijska oprema koja se stavi na tržište nakon 8. kolovoza 2017. i koja je u skladu s ovom Uredbom sukladna članku 10. stavku 10. Direktive 2014/53/EU.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 153, 22.5.2014., str. 62.

      PRILOG I.

         Piktogram

                  1.

                  Piktogram mora imati oblik tablice.

                  2.

                  Piktogram mora sadržavati sljedeći znak:

                  3.

                  Usto se u piktogramu ispod ili pored znaka iz stavka 2. moraju navesti oznake, kako su propisane u Prilogu II, država članica u kojima postoje ograničenja povezana sa stavljanjem u uporabu ili zahtjevi za odobrenje uporabe.

                  4.

                  Piktogram i njegov sadržaj mogu imati različite varijacije (npr. boja, sa ili bez ispune, debljina linije), uz uvjet da su i dalje vidljivi i čitki.

                  5.

                  Primjeri piktograma:

                              ES

                              LU

                              RO

                              CZ

                              FR

                              HU

                              SI

                              DK

                              HR

                              BG

                              EE

                              BE

      PRILOG II.

         Oznake

      Oznake država članica glase kako slijedi:
      Belgija (BE), Bugarska (BG), Češka (CZ), Danska (DK), Njemačka (DE), Estonija (EE), Irska (IE), Grčka (EL), Španjolska (ES), Francuska (FR), Hrvatska (HR), Italija (IT), Cipar (CY), Latvija (LV), Litva (LT), Luksemburg (LU), Mađarska (HU), Malta (MT), Nizozemska (NL), Austrija (AT), Poljska (PL), Portugal (PT), Rumunjska (RO), Slovenija (SI), Slovačka (SK), Finska (FI), Švedska (SE) i Ujedinjena Kraljevina (UK).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1247 оd 28. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz aspartama podrijetlom iz Narodne Republike Kine

text:
               29.7.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 204/92

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1247
   оd 28. srpnja 2016.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz aspartama podrijetlom iz Narodne Republike Kine
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”) te posebno njezin članak 9. stavak 4.,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

   1.1.   Privremene mjere

               (1)

               Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/262 („Privremena uredba”) (2) Europska komisija („Komisija”) uvela je 26. veljače 2016. privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz aspartama podrijetlom iz Narodne Republike Kine („predmetna zemlja” ili „NRK”) na temelju članka 7. stavka 4. Osnovne uredbe.

               (2)

               Ispitni postupak pokrenut je 30. svibnja 2015. nakon što je 16. travnja 2015. jedini proizvođač aspartama u Uniji, Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S. („ASE”), podnio zahtjev. Društvo Hyet Holding B.V. kupilo je društvo ASE 15. listopada 2015. i ono je stoga preimenovano u Hyet Sweet S.A.S („Hyet”). Društvo Hyet predstavlja 100 % proizvodnje aspartama u Uniji i čini industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

               (3)

               Kako je utvrđeno uvodnom izjavom 18. Privremene uredbe, ispitnim postupkom u pogledu dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2014. do 31. ožujka 2015. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

         1.2.   Daljnji postupak

               (4)

               Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je uvedena privremena antidampinška pristojba („privremena objava”) nekoliko zainteresiranih strana dostavilo je pisane podneske u kojima su iznijele stavove o privremenim nalazima. Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane.

               (5)

               Saslušanje je održano na zahtjev Kineske komore za međunarodnu trgovinu, uz nazočnost predstavnika jednog proizvođača izvoznika, društva Sinosweet Co., Ltd. Glavna pitanja o kojima se raspravljalo bila su mogućnost preuzimanja obveze u pogledu cijena te ostali zahtjevi i primjedbe u pogledu izračuna dampinga. Primjedbe su poslije formalizirane u podnesku i rješavaju se ovom Uredbom.

               (6)

               Intervenciju službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima zatražio je jedan proizvođač izvoznik, društvo Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd. Glavna pitanja o kojima se raspravljalo bila su: razlozi za odbijanje primjene tretmana tržišnoga gospodarstva, odabir analogne zemlje, potreba za prilagodbama prilikom utvrđivanja sniženja cijena i navodno nepostojanje uzročno-posljedične veze između materijalne štete i dampinškog uvoza.

               (7)

               Komisija je razmotrila dostavljene usmene i pisane primjedbe zainteresiranih strana te je, prema potrebi, u skladu s tim izmijenila privremene nalaze.

               (8)

               Komisija je sve strane obavijestila o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih namjerava uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz aspartama podrijetlom iz NRK-a i konačno naplatiti iznose osigurane privremenom pristojbom („konačna objava”). Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na konačnu objavu.

               (9)

               Primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir.

         1.3.   Odabir uzorka

               (10)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu odabira uzorka uvoznika, potvrđuju se uvodne izjave 8. do 10. Privremene uredbe.

               (11)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu odabira uzorka izvoznika iz NRK-a, potvrđuju se uvodne izjave 11. i 12. Privremene uredbe.

               (12)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu pojedinačnog ispitivanja, potvrđuje se uvodna izjava 13. Privremene uredbe.

         1.4.   Obrasci zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva

               (13)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva, potvrđuje se uvodna izjava 14. Privremene uredbe.

         2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   2.1.   Predmetni proizvod

               (14)

               Predmetni proizvod kako je definiran i dodatno pojašnjen u uvodnim izjavama 19. do 22. Privremene uredbe jest aspartam (metilni ester N-L-α-aspartil-L-fenilalanina, 3-amin-N-(α-karbometoksi-fenetil)-sukcinaminska kiselina-N-metil ester), CAS RN 22839-47-0, podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2924 29 98 („predmetni proizvod” ili „istovjetni proizvod”).

               (15)

               Nakon privremene objave industrija Unije ponovno je izrazila svoju zabrinutost zbog mogućeg izbjegavanja mjera pomoću mješavina i pripravaka koji sadržavaju aspartam. Industrija Unije tvrdila je i da neće biti poteškoća u pogledu provedbe uvedu li se pristojbe za te mješavine i pripravke. Kao primjer navela je drugi ispitni postupak u vezi s mononatrijevim glutaminatom u Sjedinjenim Američkim Državama.

               (16)

               U odgovoru na tu primjedbu navodi se da je u nedavno provedenom ispitnom postupku u vezi sa sličnim proizvodom u konačnoj fazi zaključeno da su se nekoliko država članica i Švicarska suočile sa znatnim provedbenim poteškoćama zbog toga što su te mješavine i ti pripravci bili uključeni u predmetni proizvod. Stoga je odlučeno da ih se u konačnoj fazi ukloni iz definicije proizvoda. S obzirom na sličnost tih proizvoda (zaslađivači jednake primjene u sektorima hrane, pića i farmaceutskih proizvoda) vrlo je vjerojatno da bi se slični problemi pojavili i u ovome slučaju.

               (17)

               Štoviše, iz nalaza ispitnog postupka ne proizlazi da je rizik od izbjegavanja pristojbi putem mješavina i pripravaka visok. Korisnici koji surađuju potvrdili su da su za svaki proizvod na kraju proizvodnog lanca i u svakom proizvodu na kraju proizvodnog lanca za određenu vrstu ili robnu marku proizvoda potrebni različiti omjeri različitih zaslađivača te bi stoga zaseban uvoz svake mješavine bio sasvim neizvediv. Isto tako, za uvoz aspartama u tekućem obliku (kao mješavine s vodom) bili bi obvezni potpuno drukčije i znatno skuplje pakiranje i organizacija prijevoza.

               (18)

               Na temelju prethodno navedenog, zadržava se definicija proizvoda iz uvodne izjave 22. Privremene uredbe.

         2.2.   Istovjetni proizvod

               (19)

               Budući da nije bilo nikakvih primjedaba u pogledu istovjetnog proizvoda, potvrđuje se uvodna izjava 23. Privremene uredbe.

         3.   DAMPING

   3.1.   Uobičajena vrijednost

   3.1.1.   Tretman tržišnoga gospodarstva

               (20)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26. Privremene uredbe, zahtjev za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva koji je podnio jedan proizvođač izvoznik u uzorku odbijen je jer se ispitnim postupkom pokazalo da ne ispunjava kriterije 2. i 3. iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe. Ta je strana ponovno ustvrdila da ispunjava te kriterije. Međutim, u pogledu kriterija 2., nije dostavila nijedan novi dokaz ili argumente za preispitivanje privremene ocjene.

               (21)

               U pogledu kriterija 3., strana je uputila na nedavnu presudu Općeg suda (3) u kojoj je sud izrazio neslaganje s analizom poreznih poticaja povezanih s tim kriterijem koju je dala Komisija. Napominje se da ta presuda još nije stupila na snagu. Kako se podsjeća u uvodnoj izjavi 31. Privremene uredbe, svaki predmet procjenjuje se zasebno, odnosno na temelju svih činjenica dostupnih Komisiji. Budući da nije bilo dodatnih argumenata i novih činjenica u pogledu sadržaja konkretne analize poreznih poticaja u ovom predmetu, zaključke se nije moglo preispitivati.

               (22)

               Tijekom sastanka sa službenikom za saslušanje ta je strana ponovila tvrdnju iz uvodne izjave 29. Privremene uredbe da bi koristi od bespovratnih sredstava povlaštenih poreznih sustava trebalo smatrati subvencijama i stoga postojanje subvencije ne bi trebalo okarakterizirati kao poremećaj prenesen iz prethodnog sustava netržišnog gospodarstva.

               (23)

               Kako se podsjeća u uvodnoj izjavi 32. Privremene uredbe, svrha procjene tretmana tržišnoga gospodarstva razlikuje se od svrhe antisubvencijskog ispitnog postupka. Cilj procjene tretmana tržišnoga gospodarstva jest utvrditi posluje li društvo u okviru uvjeta tržišnoga gospodarstva na temelju odredaba članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe ili ne, a cilj antisubvencijskog ispitnog postupka jest utvrditi ima li društvo koristi od subvencija koje podliježu kompenzacijskim mjerama na temelju odredaba Uredbe o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (4) ili nema. Svako od ova dva pitanja ima vlastitu pravnu osnovu i stoga ih treba rješavati odvojeno. Kad je riječ o tretmanu tržišnog gospodarstva, jedan od važnih aspekata koji je potrebno uzeti u obzir za procjenu kriterija 3. jest podliježu li troškovi proizvodnje i financijsko stanje društava u ispitnom postupku znatnim poremećajima prenesenima iz prethodnog sustava netržišnoga gospodarstva ili ne, a ne ima li društvo koristi od subvencija koje podliježu kompenzacijskim mjerama.

               (24)

               U svakom slučaju, u uvodnoj izjavi 29. Privremene uredbe objašnjeno je da navedeni proizvođač izvoznik nije ispunio kriterij 3. i to ne samo zbog primljenih poreznih poticaja, nego i zbog koristi stečene kupnjom prava upotrebe zemljišta. Strana je u pogledu prava upotrebe zemljišta tvrdila da je komplet dokumentacije podnesen u vezi s ovim predmetom identičan onom podnesenom u dva prethodna ispitna postupka u kojima je u konačnici dobila tretman tržišnog gospodarstva. Međutim, zaključak o neispunjavanju kriterija 3. ne temelji se samo na dokumentaciji podnesenoj u prethodnim ispitnim postupcima, nego i na novim dokazima prikupljenima tijekom ovog ispitnog postupka, odnosno na neovisnom revizorskom izvješću o vrednovanju imovine. Taj je dokument priložen prospektu objavljenom na hongkonškoj burzi kako bi bio dostupan na uvid potencijalnim ulagačima. Iz izvješća je vidljiva velika razlika između cijene koju plaća proizvođač izvoznik za pravo upotrebe zemljišta i tržišne vrijednosti. Na temelju toga, smatra se da ta strana nije stekla prava upotrebe zemljišta po tržišnoj cijeni i kriterij 3. nije se smatrao ispunjenim.

               (25)

               Na temelju prethodno navedenog, tvrdnja proizvođača izvoznika odbijena je i potvrđuju se uvodne izjave 24. do 37. Privremene uredbe.

         3.1.2.   Odabir analogne zemlje

               (26)

               Nakon privremene objave tri zainteresirane strane izrazile su zabrinutost što je Japan odabran kao analogna zemlja, a posebno proizvođač Ajinomoto Co., Japan („Ajinomoto Japan”) koji je matično društvo podnositelja zahtjeva, te što je uobičajena vrijednost za NRK utvrđena na temelju te zemlje.

               (27)

               Strane su posebno tvrdile da društvo Ajinomoto Japan na svojem domaćem tržištu uživa monopolistički položaj i u mogućnosti je odrediti znatno veću cijenu od cijena na drugim tržištima, poput korejskog ili kineskog, na kojima postoji tržišno natjecanje. Tijekom saslušanja koje je održao službenik za saslušanje, jedna strana tvrdila je da društvo Ajinomoto Japan na svojem domaćem tržištu ima dominantan položaj s tržišnim udjelom od 100 % tako da u Japanu nema ni uvoza ni tržišnog natjecanja. Nadalje, strane smatraju da Japan očito nije odgovarajuća analogna zemlja jer su razlike između japanskog i kineskog tržišta OČITE, što pokazuje i visoka razina dampinških marži u Privremenoj uredbi. Tvrdile su i to da prisutnost nekolicine domaćih proizvođača domaće kinesko tržište čini konkurentnijim i da je dobit koju su zabilježili kineski proizvođači na svojem domaćem tržištu znatno niža od one koju je prijavio proizvođač iz analogne zemlje.

               (28)

               Jedna je strana odabir Japana kao analogne zemlje nazvala najgorim mogućim scenarijem, ustvrdivši da je iz rezultata usporedbe japanskih cijena s kineskima vidljivo da takav odabir nije realističan ni razborit.

               (29)

               Komisija je u početnoj fazi ispitnog postupka za odabir primjerene analogne zemlje nastojala ostvariti suradnju s ostalim trećim zemljama. U ispitnom postupku pokazalo se je svjetska proizvodnja aspartama koncentrirana u nekoliko zemalja: NRK-u, Francuskoj, Japanu i Koreji. Ostvaren je kontakt s poznatim proizvođačima u Koreji i Japanu. Jedini poznati korejski proizvođač odbio je surađivati. Kako je raspravljeno u privremenoj fazi, samo je proizvođač iz Japana pristao surađivati te je Japan stoga bio jedina treća zemlja s tržišnim gospodarstvom dostupan kao analogna zemlja. Njegovi su podatci upotrijebljeni za određivanje uobičajenih vrijednosti u Privremenoj uredbi.

               (30)

               Komisija napominje da odabir Japana osporava nekoliko strana, posebno zbog visokog domaćeg tržišnog udjela društva Ajinomoto Japan i navodno ograničenog tržišnog natjecanja na tom tržištu. Međutim, strane nisu dostavile nikakve dokaze kojima bi potkrijepile svoje tvrdnje u tom pogledu. U ispitnom postupku nije utvrđeno da Japan zbog ograničenja uvoza, kao što su visoke carinske pristojbe ili ostale tarife ili količinska ograničenja, nije otvoreno tržište i de facto je utvrđeno da je uvoza aspartama na japansko tržište bilo, uključujući i uvoz iz Koreje i NRK-a.

               (31)

               Unatoč tome, kako bi se ocijenila primjerenost Japana kao analogne zemlje za NRK, Komisija je dodatno ispitala uvjete tržišnog natjecanja u kojima se u Japanu formiraju cijene za istovjetni proizvod. Kako je već rečeno, na japanskom tržištu aktivan je samo jedan proizvođač koji se natječe s uvozom iz NRK-a i Koreje. Još je važnije što je utvrđeno da se profitne marže koje taj japanski proizvođač ostvaruje od kupaca uvelike razlikuju, ovisno o vrsti i veličini kupaca. U ispitnom postupku nije pronađen nijedan racionalan razlog za velike razlike između profitnih marži. Točnije, nije utvrđeno da bi se promjene profitnih marži mogle objasniti, primjerice, prodanom količinom. Stoga se zbog ovog neriješenog pitanja smatralo da bi, budu li upotrijebljene cijene kojima se dobivaju tako nerazumno različite dobiti, određivanje uobičajene vrijednosti zaista bilo neprimjereno i nerazumno.

               (32)

               Komisija je na temelju toga u konačnoj fazi morala pribjeći bilo kojoj drugoj razumnoj osnovi za određivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. U tu svrhu, uobičajena vrijednost za NRK temeljila se na cijenama industrije Unije koje su odgovarajuće prilagođene kako bi se u njih uključila razumna profitna marža.

         3.1.3.   Uobičajena vrijednost

               (33)

               Cijene jedinog proizvođača u Uniji za istovjetni proizvod na tržištu Unije upotrijebljene su kao razumna osnova za određivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike u NRK-u kojima nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

               (34)

               Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima u Uniji sveukupno reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. U tu je svrhu ukupni obujam prodaje uspoređen s ukupnim obujmom predmetnog proizvoda koji su pojedinačni kineski proizvođači izvoznici u uzorku izvezli u Uniju. Na temelju toga utvrđeno je da je proizvođač iz Unije prodavao istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama na tržištu Unije.

               (35)

               Potom je Komisija odredila vrste proizvoda koje proizvođač iz Unije prodaje na domaćem tržištu koji su identični vrstama koje kineski proizvođači izvoznici u uzorku prodaju za izvoz u Uniju. Na temelju vrste proizvoda Komisija je usporedila obujam prodaje u Uniji s izvozom u Uniju svih proizvođača izvoznika u uzorku. Usporedbom se pokazalo da samo jedna vrsta proizvoda koji se proizvodi u Uniji u potpunosti odgovara vrsti proizvoda koji izvoze kineski proizvođači izvoznici.

               (36)

               Komisija je potom za proizvođača iz Unije ispitala može li se smatrati da se ta vrsta proizvoda koja se prodaje na tržištu Unije prodaje u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda, bez obzira na to ostvaruje li se prodajom dobit ili ne, ako je obujam prodaje po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te ako je ponderirana prosječna prodajna cijena navedene vrste jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega. Budući da se tom vrstom proizvoda nije ostvarivala dobit, uobičajenu vrijednost nije se moglo temeljiti na ponderiranom prosjeku cijene domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka, već ju je trebalo izračunati kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 37. u nastavku.

               (37)

               Komisija je na kraju utvrdila vrste proizvoda koji se iz NRK-a izvoze u Uniju i koje industrija Unije ne prodaje na tržištu Unije te izračunala uobičajenu vrijednost na temelju članka 2. stavaka 3. i 6. Osnovne uredbe. Kako bi izračunala uobičajenu vrijednost za te vrste i za vrstu kojom se ne ostvaruje dobit iz prethodne uvodne izjave, Komisija je uzela prosječni trošak proizvodnje najsličnije vrste proizvoda koje proizvodi proizvođač u Uniji i dodala iznos za troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit prema ponderiranim prosječnim iznosima koje je imao proizvođač u Uniji kroz domaću prodaju istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (38)

               Nadalje, u odgovoru na tvrdnju jedne strane u pogledu navodnog nedostatka detaljnih informacija o svojstvima proizvoda, pojašnjeno je da su, za razliku od ostalih proizvoda koji su predmet antidampinških ispitnih postupaka, poput određenih pričvršćivača od željeza ili čelika iz NRK-a, predmetni proizvod i istovjetni proizvod iz ovog ispitnog postupka prilično homogeni, a njihove su vrste i odstupanja ograničeni. Na primjer, većina vrsta proizvoda koje su prodavali kineski proizvođači izvoznici imala je ista osnovna svojstva povezana s upotrebom, koncentracijom, pakiranjem i sastavom.

               (39)

               Ipak, kako bi se dodatno objasnila metodologija određivanja uobičajene vrijednosti, trebalo bi napomenuti da je Komisija utvrdila šest specifičnih svojstava relevantnih za detaljno definiranje različitih vrsta predmetnog proizvoda: fizički oblik, koncentracija, vrsta pakiranja, veličina pakiranja, upotreba i sastav. Iz NRK-a je u Uniju izvezeno pet vrsta proizvoda, a utvrđeno je da je kod tih vrsta samo jedno svojstvo bilo različito od vrsta koje u Uniji prodaje industrija Unije.

               (40)

               Komisija je kao dio konačne objave svakom kineskom proizvođaču izvozniku otkrila svojstva i vrstu proizvoda koji je upotrijebila za izračunavanje uobičajenih vrijednosti u vezi sa svim vrstama proizvoda, što uključuje vrste izvezene iz NRK-a u Uniju koje se nisu u potpunosti podudarale s vrstama koje je u Uniji prodavala industrija Unije, kako je objašnjeno u prethodno navedenim uvodnim izjavama 35. i 39.

         3.2.   Izvozna cijena

               (41)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu izvoznih cijena, potvrđuju se uvodne izjave 51. do 53. Privremene uredbe.

         3.3.   Usporedba

               (42)

               Jedna strana nije se složila s odbijanjem njezine tvrdnje vezane uz prilagodbu konverzije valute u njezinim ugovorima o nagodbi na temelju članka 2. stavka 10. točke (j) Osnovne uredbe. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 57. Privremene uredbe, ispitnim postupkom pokazalo se da ne postoji izravna poveznica između valutnih ugovora i trgovačkih ugovora o izvoznoj prodaji. Strana nije dostavila nijedan novi dokaz ili argument zbog kojeg bi trebalo preispitati privremenu ocjenu.

               (43)

               Na temelju prethodno navedenog, tvrdnja proizvođača izvoznika je odbijena. Nadalje, s obzirom na to da su za određivanje uobičajene vrijednosti upotrijebljene cijene industrije Unije, nije se potrebno baviti primjedbama o usporedbi japanskog istovjetnog proizvoda s predmetnim proizvodom.

         3.4.   Primjedbe nakon konačne objave

               (44)

               Komisija je nakon konačne objave primila primjedbe od triju zainteresiranih strana.

               (45)

               Prva zainteresirana strana tvrdila je da za određivanje uobičajene vrijednosti ne bi trebalo upotrijebiti podatke podnositelja zahtjeva jer će oni biti pristrani i neće biti neutralni. Ta zainteresirana strana smatra da je jedino rješenje upotreba kineskih podataka.

               (46)

               Podatci proizvođača iz Unije na temelju kojih je određena uobičajena vrijednost provjereni su na licu mjesta i utvrđeno je da su pouzdani i točni. U tim okolnostima, odnos japanskog proizvođača s proizvođačem iz Unije nije prepreka za upotrebu podataka proizvođača iz Unije. Upotreba podataka iz Unije za određivanje uobičajene vrijednosti predviđena je člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Stoga se ta tvrdnja odbija.

               (47)

               Ista je zainteresirana strana tvrdila da se odlukom o upotrebi podataka industrije Unije krši njezino pravo na pravodobno obavješćivanje. Komisija u tom pogledu smatra objavu dovoljnom jer sadržava podatke o proizvođaču iz Unije. Povrh toga, zainteresiranoj strani omogućeno je da dostavi primjedbe.

               (48)

               Naposljetku, ista zainteresirana strana tvrdila je da postoje razlike između proizvodnih troškova koje u proizvodnji aspartama ima proizvođač iz Unije i troškova koje ima kineski proizvođač, posebno u proizvodnom postupku u vezi s pružanjem dodatnih usluga, vrstom upotrijebljene energije, zbog provedbe dodatnih regulatornih zahtjeva u pogledu specifikacija kao što su zahtjevi u vezi s teškim metalima, arsenom, koliformima, E. coli, pristupom sirovinama, troškovima patentiranja, trinaestom plaćom i troškovima pakiranja. Zainteresirana strana tvrdila je da te razlike utječu na usporedivost uobičajene vrijednosti i izvozne cijene. Druga zainteresirana strana tvrdila je da je industrija Unije platila naknade za izdavanje dozvola za topivi aspartam, a taj se proizvod u NRK-u ne proizvodi i zato zahtijeva da se izračun dampinga revidira u skladu s tim.

               (49)

               Zainteresirane strane nisu dokazima potkrijepile svoje tvrdnje o navodnim razlikama u troškovima proizvodnje koje utječu na usporedivost cijena kako se zahtijeva člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Točnije, nisu dostavljeni nikakvi dokazi o tome da kupci dosljedno plaćaju različite cijene na domaćem tržištu zbog razlike između tih čimbenika. Kupci sa svojeg stajališta domaće i izvezene proizvode doživljavaju sličnima i nisu spremni platiti različite cijene. Na temelju toga, te se tvrdnje odbijaju.

               (50)

               Treća zainteresirana strana tvrdila je da Komisija nije pojasnila jesu li prilikom izračuna uobičajene vrijednosti upotrijebljeni prosječni iznosi troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti za sve proizvode prodane u Uniji ili samo troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi povezani s najsličnijom vrstom proizvoda. Prva zainteresirana strana tvrdila je da profitabilnost ne smije premašiti 3 % zbog stanja u sektoru aspartama. Komisija podsjeća da je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 50. Privremene uredbe, za izračun uobičajene vrijednosti dodala razuman iznos za troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit koja odgovara ponderiranim prosječnim iznosima koje je proizvođač u Uniji stvarno ostvario kroz domaću prodaju istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako se zahtijeva člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe.

               (51)

               Treća zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje u pogledu prilagodbe konverzije valute u njezinim ugovorima o namiri. Međutim, kako nije bilo nijednog novog dokaza ili argumenta zbog kojeg bi se preispitala privremena ocjena, ta je tvrdnja odbijena.

               (52)

               Prva zainteresirana strana ponovila je svoju tvrdnju kako je odbijanje tretmana tržišnog gospodarstva neopravdano i u suprotnosti s prethodnim zaključcima Komisije te kako porezne poticaje i bespovratna sredstva ne bi trebalo smatrati poremećajima prenesenim iz prethodnog sustava netržišnog gospodarstva. Tim su tvrdnjama posvećene uvodne izjave 21. do 23.

               (53)

               Nadalje, ta zainteresirana strana tvrdila je da je prospekt naveden u uvodnoj izjavi 24. uzet u obzir prilikom prethodnih odlučivanja o tretmanu tržišnoga gospodarstva.

               (54)

               Zainteresirana strana nije dokazala da je taj dokument na bilo koji način utjecao na vrednovanje prava upotrebe zemljišta u prethodnim određivanjima tretmana tržišnog gospodarstva. U svakom slučaju, odluka o tretmanu tržišnoga gospodarstva u svakom se ispitnom postupku donosi neovisno, na temelju posebnih okolnosti značajnih za ispitni postupak.

               (55)

               Ta je zainteresirana strana tvrdila da se vrednovanje iz prospekta ne smije uspoređivati s cijenom iz ugovora o kupnji jer je prodano zemljište bilo neobrađeno i pripremljeno.

               (56)

               Kad je riječ o pravima upotrebe zemljišta, Komisija je zainteresiranoj strani otkrila pojedinosti o metodologiji upotrijebljenoj za procjenu razlike između pravedne tržišne vrijednosti i stvarnih troškova. U tom pogledu, ukupni trošak izgradnje odbijen je od ukupne procjene za česticu unutar zgrada i objekata. Zaključeno je da je razlika od + 35 % znatna i može se objasniti jedino transfernom cijenom koja je bitno ispod poštene tržišne vrijednosti u trenutku transakcije između društva i lokalnih nadležnih tijela. Nalazi iz ovog ispitnog postupka ne mijenjaju se time što je, kako navodi zainteresirana strana, ta razlika između poštene tržišne vrijednosti i stvarnih troškova u prethodnim ispitnim postupcima vrednovana drukčije.

         3.5.   Dampinške marže

               (57)

               Budući da nije bilo daljnjih primjedaba, potvrđuju se privremene dampinške marže kako su utvrđene uvodnim izjavama 61. do 67. Privremene uredbe, a konačne dampinške marže izražene u postocima cijena CIF-a na granici Unije, s neplaćenom carinom jesu sljedeće:

                           Društvo

                           Konačna dampinška marža %

                           Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

                           124,0

                           Grupa Sinosweet

                           126,0

                           Grupa Niutang

                           121,4

                           Sva ostala društva koja surađuju

                           124,6

                           Sva ostala društva

                           126,0

         4.   ŠTETA

   4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

               (58)

               Budući da nije bilo primjedaba u odnosu na definiciju industrije Unije i proizvodnje u Uniji, potvrđuju se uvodne izjave 68. i 69. Privremene uredbe.

         4.2.   Potrošnja u Uniji

               (59)

               Budući da nije bilo primjedaba u pogledu potrošnje u Uniji, potvrđuju se uvodne izjave 70. do 73. Privremene uredbe.

         4.3.   Uvoz iz NRK-a

   4.3.1.   Obujam i cijene uvoza iz NRK-a

               (60)

               Jedna strana tvrdila je da su povrijeđena njezina prava na obranu jer statistički podatci o uvozu nisu javno objavljeni. Ta je strana zatražila i objašnjenje o tome kako su obujmi i vrijednosti predmetnog proizvoda izvedeni iz dostupnih statističkih podataka i zatražila da joj se pojasni s kojim su bazama podataka i kako ti podatci o obujmu odnosno vrijednostima unakrsno provjereni, kako se navodi u uvodnoj izjavi 71. Privremene uredbe. Strana je zatražila da joj se omogući pristup statističkim podatcima o uvozu.

               (61)

               Komisija potvrđuje da su obujmi kineskog uvoza i cijene određeni na temelju podataka koje je dostavilo istraživačko poduzeće sa sjedištem u Kini, CMM (5). Ti podatci uspoređeni su s informacijama dostupnima u službenoj kineskoj bazi podataka o izvozu koju održavaju kineska carinska tijela. Podatci koji se dobivaju iz kineske baze podataka o izvozu dostupni su u spisu koji nema oznaku povjerljivosti i zainteresiranim stranama služi za potrebe provjere. Osim toga, javno je dostupan i uz plaćanje. Društvo CMM i kineska baza podataka o izvozu imaju posebnu šifru (29242930) isključivo za aspartam što je dovoljno precizno i zbog toga sužavanje podataka nije bilo potrebno.

               (62)

               Mjerna jedinica u uvodnoj izjavi 76. i tablici 3. Privremene uredbe sadržava pogrešku u pisanju. Cijene koje se navode u uvodnoj izjavi 76. i tablici 3. Privremene uredbe odnose se na EUR/kg, a ne EUR/tona.

               (63)

               Budući da nema drugih primjedaba, potvrđuju se nalazi iz Privremene uredbe u pogledu obujma, tržišnog udjela i prosječnih cijena uvoza iz NRK kako su opisani u uvodnim izjavama 74. do 77., a mjerna jedinica u uvodnoj izjavi 76. i tablici 3. ispravlja se u EUR/kg.

         4.3.2.   Sniženje cijena

               (64)

               Jedna zainteresirana strana zatražila je od Komisije da revidira analizu sniženja cijena tako što će uzeti u obzir razlike u vrsti pakiranja. Kako bi potkrijepila svoju tvrdnju ta je strana dostavila kotacije cijena različitih materijala za pakiranje. Jedna je strana tvrdila da se prilikom izračuna sniženja u obzir uzimaju razlike u proizvodnom postupku i kupovna cijena sirovine zato što, navodno, parametri poput prekooceanskog prijevoza tereta i međunarodnog osiguranja znatno utječu na cijenu gotovog proizvoda.

               (65)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je i da, s obzirom na to da industrija Unije nije izgubila tržišni udjel, nije bilo posljedica sniženja cijena, te bi ono bilo relevantno samo kad bi uvoz iz NRK-a oduzeo tržišni udjel industriji Unije.

               (66)

               Prvo, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 79. Privremene uredbe, ispitnim postupkom pokazalo se da pakiranje ne utječe na formiranje cijene. Osim toga, iz nalaza Komisije dobivenog analizom kotacija koje je dostavila strana vidljivo je da maksimalna razlika u troškovima pakiranja iznosi 0,33 RMB/kg (što odgovara 0,046 EUR/kg) što je zanemarivo u slučaju proizvoda čija je prosječna cijena preko ili oko 10 EUR/kg.

               (67)

               Drugo, izračuni štete temelje se na usporedivim cijenama u Uniji i cijenama uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 78. Privremene uredbe. Da bi postojao utjecaj na usporedivost cijena, svaku razliku između NRK-a i Unije u pogledu cijene sirovine potrebno je dokazati. Nije neobično da proizvođači iz jedne zemlje sirovine kupuju po različitim cijenama nego proizvođači iz neke druge zemlje. Međutim, ta se razlika u troškovima ne prenosi nužno u razliku u cijenama ili nema nužno utjecaj na pravednu usporedbu cijena, jer to je tek jedan od nekoliko elemenata cijene. U svakom slučaju, ta zainteresirana strana nije potkrijepila svoj argument kako će navodna razlika u cijenama sirovine utjecati na usporedivost cijena. Zbog toga se ta tvrdnja odbija.

               (68)

               Treće, u ispitnom postupku utvrđena je sličnost proizvodnih procesa kojima se koriste proizvođač iz Unije i kineski proizvođači izvoznici. Nadalje, zainteresirana strana nije uspjela dokazima potkrijepiti bi li uopće, i koje, prilagodbe bile potrebne zbog razlike u proizvodnom postupku. Stoga se ta tvrdnja odbija.

               (69)

               Nakon konačne objave zainteresirana strana ponovno je istaknula svoju tvrdnju da bi razlike koje utječu na usporedivost cijena, kako su navedene u uvodnoj izjavi 48., trebalo uzeti u obzir i prilikom izračuna sniženja. Ta je strana, osim toga, tvrdila da bi za jednog njezina kupca, koji je trgovac, u izračun sniženja trebalo uključiti određenu profitnu maržu.

               (70)

               Ispitnim postupkom nije utvrđeno da za istovjetni proizvod, koji je proizvod široke potrošnje, postoji cjenovna premija. U ispitnom postupku pokazalo se da nema razlike u kvaliteti ili bilo koje druge razlike između predmetnog proizvoda i istovjetnog proizvoda koja bi se sustavno odražavala na cijenama. U pogledu tvrdnje o dodavanju profitne marže troškovima trgovca nastalim nakon uvoza, Komisija podsjeća da se izračuni temelje na cijenama koje plaćaju prvi nezavisni kupci, bez obzira na to jesu li ili nisu trgovci. Stoga su te tvrdnje odbijene.

               (71)

               Tvrdnja da sniženje cijena ima važnost samo kad dampinški uvoz zauzme dio tržišnog udjela industrije nema osnove i ne odražava tekst članka 3. stavka 3. Osnovne uredbe. Ta se tvrdnja odbija.

               (72)

               Nakon konačne objave jedna zainteresirana strana osporila je zaključak Komisije i tvrdila da sniženje cijena nije imalo materijalni učinak na gospodarske parametre industrije Unije.

               (73)

               Komisija smatra da se člankom 3. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe omogućuje određivanje štete na temelju obujma i/ili cjenovnih pokazatelja. Tvrdnji o značaju sniženja cijena posvećen je odjeljak 4.5.

               (74)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba o sniženju cijena potvrđuju se uvodne izjave 78. do 80. Privremene uredbe.

         4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

   Budući da nije bilo primjedaba kojima se osporavaju brojke i trendovi iz kojih su vidljiva kretanja pokazatelja štete, nastavljaju vrijediti nalazi iz uvodnih izjava 81. do 100. Privremene uredbe.
   4.5.   Zaključak o šteti

               (75)

               Gospodarski rezultati industrije unije ocijenjeni su tako što su ispitani svi gospodarski čimbenici iz članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. Svi gospodarski pokazatelji pogoršali su se tijekom razmatranog razdoblja (osim tržišnog udjela i proizvodnog kapaciteta). Važno je naglasiti da za utvrđivanje štete ne moraju svi pokazatelji imati štetno kretanje jer, u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, nijedan od njih nije odlučujući.

               (76)

               Ispitnim postupkom posebno je utvrđeno da zbog velikog obujma dampinškog kineskog uvoza zbog kojeg su znatno snižene cijene u Uniji (za 21,1 % tijekom razdoblja ispitnog postupka) industrija Unije nije imala drugog izbora nego smanjiti svoje prodajne cijene unatoč sve većim troškovima. Taj pad prodajnih cijena izravno je negativno utjecao na njezinu profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat od ulaganja Znatno pogoršanje tih pokazatelja štete stoga je jasan znak materijalne štete prouzročene kineskim dampinškim uvozom. Zainteresirana strana nije dostavila nijedan dokaz ili argument kojim bi osporila taj zaključak.

               (77)

               Ta zainteresirana strana smatra upitnim je li industrija Unije zaista bila prisiljena smanjiti svoje cijene kako bi održala svoj tržišni udjel s obzirom na to da je cijene smanjila 7 % unatoč sniženju od 21,1 %.

               (78)

               U odgovoru na ovu tvrdnju važno je istaknuti da sniženje cijena nije isključivo uspoređivanje cijena, nego je potrebno slijediti metodologiju opisanu u uvodnim izjavama 78. do 80. Privremene uredbe i zato kretanja cijena industrije Unije nisu nužno odraz njegova opsega. U svakom slučaju, podsjeća se da je industrija Unije bila prisiljena kontinuirano smanjivati svoje cijene tijekom razmatranog razdoblja unatoč sve lošijem gospodarskom stanju te je gubitke počela ostvarivati već 2013. U tom smislu ne može se smatrati kako smanjenje od 7 % nije značajno.

               (79)

               Na temelju prethodno navedenog potvrđuje se zaključak iz uvodne izjave 106. Privremene uredbe da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         5.   UZROČNOST

   5.1.   Učinak dampinškog uvoza

               (80)

               Neke su strane tvrdile da određeni pokazatelji, kao primjerice proizvodni kapacitet, ne slijede štetna kretanja i da je ostale pokazatelje, poput obujma prodaje, tržišnog udjela i razine prodajnih cijena, trebalo analizirati u kontekstu smanjene potrošnje tijekom razmatranog razdoblja.

               (81)

               Što se tiče proizvodnog kapaciteta, on je zaista bio stabilan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Razlog tomu leži u činjenici da se industrija Unije sastoji od jedinog proizvođača s integriranim proizvodnim pogonom sastavljenim od pažljivo posloženih proizvodnih koraka zbog čega su ograničene mogućnosti za iznenadno smanjenje kapaciteta bez većih skupih preuređenja. Industrija Unije ipak je ublažila učinke pada potražnje produženim zatvaranjima radi održavanja proizvodnih pogona kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 84. Privremene uredbe. Nadalje, industrija Unije smanjila je svoje fiksne troškove kako bi ublažila učinak pada potražnje na troškove proizvodnje.

               (82)

               Nakon konačne objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da nisu dostavljene pojedinosti o tome kako je industrija Unije smanjila svoje fiksne troškove. Osim toga, zainteresirana strana tvrdila je da je svako smanjenje fiksnih troškova u najboljem slučaju neznatno. Ista je zainteresirana strana tvrdila da se industrija Unije nije uspjela prilagoditi promjenama na tržištu Unije te da je stoga šteta koju je pretrpjela samoprouzročena.

               (83)

               Komisija u odgovoru podsjeća da su pojedinosti o smanjenju fiksnih troškova koje je provela industrija Unije navedene u uvodnoj izjavi 84. Privremene uredbe. Osim toga, industrija Unije prilagodila se smanjenju potražnje tako što je svoj proizvodni postupak prilagodila nižoj stopi proizvodnje. Komisija je pažljivo analizirala kretanja vezana uz fiksne troškove tijekom razmatranog razdoblja. U ispitnom postupku utvrđeno je da je industrija Unije uspjela znatno smanjiti svoje ukupne fiksne troškove, uslijed čega su u istome razdoblju fiksni troškovi po toni narasli samo 24 %. Da industrija Unije nije poduzela prethodno opisane mjere i mjere opisane u uvodnoj izjavi 84. Privremene uredbe, fiksni troškovi bili bi narasli 66 %. U tom kontekstu Komisija ostaje pri svojem zaključku da je industrija Unije poduzela odgovarajuće mjere kako bi se prilagodila padu prodaje te je uspjela značajno smanjiti svoje fiksne troškove. Na temelju prethodno navedenog, nalazima ispitnog postupka nije potvrđena tvrdnja da je šteta samoprouzročena te se ona stoga odbija.

               (84)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da su tijekom razmatranog razdoblja cijene dampinškog uvoza iz NRK-a smanjenje 12 %. Ta se kretanja cijena ne mogu objasniti kretanjima cijena sirovine. Važno je naglasiti i da dampinški kineski uvoz čini velik dio prodaje na tržištu Unije i zbog toga njegov učinak na to tržište ima toliku važnost, jer je ono glavno tržište industrije Unije. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 76., visina dampinške marže kineskog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka zbog koje su snižene cijene industrije Unije bila je čak 21,1 %. Industrija Unije zbog toga nije imala drugog izbora doli smanjiti svoje prodajne cijene kako bi ostala dovoljno privlačna i kako bi ograničila gubitak obujma svoje prodaje i tržišnog udjela. Komisija je prikupila dokaze o pregovorima o ugovoru u koje su bili uključeni korisnici i distributeri aspartama iz kojih je vidljivo da se cijena kineskog uvoza iskorištava kako bi se vršio pritisak na industriju Unije. To je imalo izravan negativan učinak na profitabilnost industrije Unije, novčani tok, ulaganja i povrat od ulaganja. Pogoršanje tih pokazatelja štete stoga je izravno povezano s dampinškim kineskim uvozom i ta se veza nije promijenila zbog pada potrošnje u Uniji.

               (85)

               U pogledu uvodne izjave 110. Privremene uredbe, jedna strana tvrdila je da bi trebalo javno objaviti izvor statističkih podataka o kretanjima cijena sirovine te je dovela u pitanje nalaz prema kojemu dvije glavne sirovine čine samo 25 % ukupne cijene proizvodnje predmetnog proizvoda/istovjetnog proizvoda. Na temelju podataka o troškovima kojima raspolaže ta strana, te dvije sirovine činile bi približno 50 % ukupnih proizvodnih troškova proizvođača izvoznika i Komisija bi stoga trebala ponovno razmotriti zaključke iz uvodne izjave 110. Privremene uredbe.

               (86)

               Informacije o cijenama sirovina dobivene su od CCM-a, a njihov je otvoren sažetak uvršten u spis bez oznake povjerljivosti kako bi ih zainteresirane strane mogle provjeriti nakon primjedaba prispjelih poslije objave Privremene uredbe.

               (87)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 110. Privremene uredbe, predmetni proizvod/istovjetni proizvod proizvodi se miješanjem dviju aminokiselina (L-asparaginska kiselina i L-fenilalanin) u manje ili više jednakim količinama. Po primitku dodatnih statističkih podataka kojima je bio obuhvaćen RIP, za razliku od kalendarske godine 2014., revidirano je kretanje cijena sirovina. Tijekom razmatranog razdoblja cijena L-asparaginske kiseline narasla je 1 %, a cijena L-fenilalanina 23,6 %. Međutim, zbog te revizije cijene sirovine ne mijenja se zaključak iz privremene faze da ove dvije aminokiseline zajedno čine oko 25 % ukupnog troška proizvodnje za industriju Unije. To je i u skladu s podatcima proizvođača iz analogne zemlje. Suprotno tvrdnji zainteresirane strane, Komisija njezine podatke o troškovima nije provjerila jer nije podlijegala tretmanu tržišnog gospodarstva. Zbog toga se njezini podatci o troškovima ne mogu uzeti u obzir. Stoga se zadržava nalaz naveden u uvodnoj izjavi 110. Privremene uredbe da dvije glavne sirovine čine otprilike 25 % ukupnih troškova proizvodnje predmetnog proizvoda/istovjetnog proizvoda.

               (88)

               Na temelju ažuriranih statističkih podataka najveći mogući učinak troška sirovine na trošak/kretanje cijena predmetnog proizvoda i istovjetnog proizvoda jest smanjenje od 4,6 %. Ipak, ispitnim postupkom pokazalo se da je cijena predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka smanjena 12 %, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 77. Privremene uredbe. Zato se, suprotno tvrdnji zainteresirane strane, smanjenjem cijene sirovine ne može smisleno objasniti smanjenje cijene predmetnog proizvoda te se zbog toga ne mijenja zaključak iz uvodne izjave 110. Privremene uredbe; odnosno, ponašanje kineskih proizvođača izvoznika s obzirom na cijene bilo je na tržištu Unije prilično agresivno te je prouzročilo materijalnu štetu industriji Unije.

               (89)

               Jedna strana tvrdila je da je to što je industrija Unije bila u stanju održati svoj tržišni udjel, jasan pokazatelj da uvoz iz Kine nije uzrok nikakve štete industriji Unije.

               (90)

               U vezi s tom tvrdnjom potrebno je napomenuti da su kretanja tržišnih udjela tek jedna od stvari koje se uzima u obzir u analizi uzročno-posljedične veze. Osim toga, činjenica da se snažan cjenovni pritisak izazvan kineskim uvozom tijekom razmatranog razdoblja nije odrazio kao gubitak tržišnog udjela za industriju Unije, a time i da su kineski proizvođači izvoznici i industrija Unije održali svoj tržišni udjel ukazuje, čini se, na to da je tržište Unije krutije no što bi se očekivalo kad se radi o proizvodu široke potrošnje. Uloga predmetnog proizvoda/istovjetnog proizvoda u proizvodnim troškovima njegovih korisnika relativno je sporedna (ispod 3 %), a istodobno su dobavljači u industriji hrane i farmaceutskoj industriji podvrgnuti dugotrajnim i skupim certifikacijskim postupcima. To znači da je većina korisnika, barem tijekom razdoblja ispitnog postupka, radije nastavila surađivati s već certificiranim i pouzdanim dobavljačima, umjesto da se upuste u postupak certificiranja na temelju kotacija cijena.

               (91)

               Nakon konačne objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da je industrija Unije tijekom tog razdoblja svoje cijene smanjila „samo” 7 %, a od toga je 4,6 % prouzročeno padom cijena sirovina. Prema tvrdnjama te zainteresirane strane stvaran uzrok smanjenja prodajne cijene je kretanje cijena sirovina. Osim toga, ta zainteresirana strana izračunala je godišnje smanjenje zbog ostalih čimbenika, odnosno 2,4 % zabilježenih tijekom razmatranog razdoblja i došla do 0,056 eura po kilogramu godišnje. Zainteresirana strana iz toga je zaključila da se radi o rasponu koji je jednak zabilježenoj cjenovnoj razlici zbog materijala za pakiranje koju je Komisija u uvodnoj izjavi 66. ocijenila zanemarivom. Zainteresirana strana tvrdila je na temelju toga da se učinak ostalih čimbenika na cijene ne može smatrati značajnim.

               (92)

               U odgovoru na tu tvrdnju važno je pojasniti da je Komisija u uvodnoj izjavi 88. utvrdila da se kretanjem cijena sirovina moglo objasniti smanjenje cijene predmetnog proizvoda od najviše 4,6 %. Radi se o teoretskom maksimumu i to ne znači bi se cijene nužno trebale smanjiti za jednaki postotak u istom vremenskom roku. To se posebno odnosi na proizvod kakav je aspartam, koji se ne prodaje po cijenama formiranim ad hoc, nego kroz godišnje ili višegodišnje ugovore o prodaji po fiksnim cijenama. U ispitnom postupku utvrđeno je da je industrija Unije trajno bila podvrgnuta snažnom cjenovnom pritisku kineskog dampinškog uvoza i bila prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene unatoč općem pogoršanju strukture cijena. Nadalje, ne može se prihvatiti pristup izračuna na godišnjoj razini koji je ponudila zainteresirana strana. Zbog fluktuacija na godišnjoj razini koje su zabilježene kod prodajnih cijena i cijena sirovina takav godišnji izračun ne odražava gospodarsku stvarnost i metodološki je neispravan. Istodobno je cjenovna razlika materijala za pakiranje stvarna razlika u određenoj godini i kao takva zanemariva s obzirom na cijenu predmetnog proizvoda.

               (93)

               Na temelju svega prethodno navedenog Komisija smatra da u spisu postoji dovoljno dokaza o cjenovnom pritisku i njegovu negativnom učinku na industriju Unije.

               (94)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u odnosu na učinke dampinškog uvoza na stanje u industriji Unije navedene u uvodnim izjavama 108. do 113. Privremene uredbe, ti se nalazi potvrđuju.

         5.2.   Učinak ostalih čimbenika

               (95)

               Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je ili ponovilo da je uzrok materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije pad potrošnje u Uniji. U tom je smislu jedna zainteresirana strana tvrdila da je pad potrošnje prouzročen pojačanom konkurencijom zbog ostalih zaslađivača, posebno acesulfam kalija („Ace-K”), i zdravstvenim problemima povezanim s predmetnim proizvodom i istovjetnim proizvodom. Određene zainteresirane strane još su tvrdile da je materijalna šteta koju trpi industrija Unije prouzročena sve lošijim izvoznim rezultatima i/ili da je ona samoprouzročena jer se industrija nije uspjela prilagoditi padu potražnje.

               (96)

               Jedna je strana izjavila još da se gubitci Unije mogu pripisati znatnom smanjenju vrijednosti koje se negativno odrazilo na troškove industrije Unije i objašnjava gubitke industrije Unije. Jedna strana tvrdila je da prodaja proizvođača iz Unije u razdoblju neposredno nakon pokretanja postojećeg ispitnog postupka nije uzeta u obzir tijekom procjene uzroka štete.

         5.2.1.   Potrošnja

               (97)

               Kako je već potvrđeno u uvodnim izjavama 121. i 122. Privremene uredbe, pad potrošnje u Uniji možda je pridonio šteti koju trpi industrija Unije. Međutim, u ispitnom postupku nije utvrđeno da je taj pad bio dostatan da se njime objasne opseg i dubina štete koju je pretrpjela industrija Unije te on nije mogao biti razlog za prekidanje uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza iz Kine i štete koju trpi industrija Unije.

               (98)

               U pogledu tvrdnje da Komisija nije procijenila utjecaj ostalih zaslađivača, a posebno utjecaj zaslađivača Ace-K na tržište aspartama, nije dokazano zašto su i kako nepovoljne brojke o šteti u slučaju zaslađivača Ace-K (6) relevantno mjerilo u ovom ispitnom postupku.

               (99)

               Štoviše, prema nalazima ispitnog postupka, iako je u tijeku zamjena određenih zaslađivača drugima, ta je pojava ograničena zbog toga što je postupak odobrenja novih formula riskantan, dugotrajan i skup. U svakom slučaju, pristojbama uvedenima na zaslađivač Ace-K podrijetlom iz NRK-a može se samo ojačati trenutačni položaj predmetnog proizvoda i istovjetnog proizvoda na tržištu Unije, a ne negativno utjecati isključivo na industriju Unije, kako se tvrdi.

               (100)

               Nakon konačne objave zainteresirana strana ponovno je istaknula svoj argument, odnosno da su glavni uzrok štete pad potrošnje zbog zabrinutosti za zdravlje i posljedična zamjena ostalim zaslađivačima, uključujući Ace-K. Zainteresirana strana smatrala je da je zaključak Komisije da je uzajamna zamjena zaslađivača ograničena suprotan Privremenoj uredbi te je ponovno istaknula svoju tvrdnju da se Komisija nije pozabavila zaključcima iz antidampinškog ispitnog postupka protiv zaslađivača Ace-K i njihovim učinkom na ovaj ispitni postupak.

               (101)

               Komisija je u uvodnoj izjavi 97. zaključila da se utjecajem pada potrošnje i njegovim ograničenim učinkom ne može objasniti šteta koju je pretrpjela industrija Unije. Zainteresirana strana u tom pogledu nije dostavila nijednu novu informaciju i zato se odbija tvrdnja da je zbog pada potrošnje prekinuta uzročno-posljedična veza.

               (102)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu pada potrošnje, potvrđuju se zaključci iz uvodne izjave 122. Privremene uredbe.

         5.2.2.   Izvozni rezultati

               (103)

               U tablici 10. Privremene uredbe nalazila se pogreška u pisanju (u njoj su umjesto indeksa prosječnih izvoznih cijena prikazane razine cijena zabilježene na tržištu Unije). Unatoč toj pogrešci u pisanju, analize i zaključci temeljili su se na ispravnim brojkama. Ispravljene brojke i indeksi:

                  Tablica 10.

                  Izvozni rezultati industrije Unije

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP

                              Prosječna cijena

                              Indeks

                              100

                              89

                              101

                              97

                              94

                              Izvor: podatci koje je dostavila industrija Unije.

               (104)

               U pogledu tvrdnji da su industriji Unije štetu prouzročili izvozni rezultati podsjeća se da je u skladu s objašnjenjem iz uvodne izjave 115. Privremene uredbe utvrđeno da je taj čimbenik zaista pridonio nastaloj šteti. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 116. i 118. Privremene uredbe, nije utvrđeno da je time prekinuta uzročno-posljedična veza. Podsjeća se da je ispitnim postupkom utvrđeno da je tijekom razdoblja ispitnog postupka udjel proizvodnje koji se izvozio bio znatno manji od udjela proizvodnje prodavane na tržištu Unije.

               (105)

               Osim toga, treba napomenuti da je u ispitnom postupku otkriveno da je NRK uspio industriju Unije istisnuti s ostalih trećih tržišta. Iz dostupnih statističkih podataka (7) vidljivo je da NRK na tržištima glavnih izvoznih odredišta industrije Unije kao što su Brazil, Argentina, Meksiko i Turska prodavao značajne i sve veće količine po cijenama sličnim ili čak nižim nego na tržištu Unije. Ne smije se zanemariti ni to da je opće globalno stanje takvo da NRK praktički preuzima svjetsku opskrbu tim proizvodom (8). Kineski izvoznici značajno su snižavali cijene industrije Unije i na tržištima trećih zemalja. Budući da na svjetskom tržištu gotovo i nema drugih subjekata, osim Japana koji na glavnim izvoznim odredištima industrije Unije prodaje bitno manje količine po znatno višim cijenama nego NRK, može se sa sigurnošću zaključiti da je uzrok gubitka obujma prodaje i cijena uglavnom način na koji kineski proizvođači izvoznici određuju svoje cijene.

               (106)

               Nakon konačne objave zainteresirane strane zatražile su od Komisije da u mjerljivim odnosima dokaže kako je to učinak pada potrošnje u Uniji i izvoznih rezultata bio ograničen da zbog njega nije prekinuta uzročno-posljedična veza.

               (107)

               Komisija podsjeća da se u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe vrednuju i ostali čimbenici, a ne samo dampinški uvoz te da njihov štetni učinak ne bi trebalo pripisivati dampinškom uvozu. Stoga nije isključeno da ostali čimbenici pridonose šteti industrije Unije. No, člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ne zahtijeva se količinsko određivanje doprinosa ostalih čimbenika. Razlikujući i razdvojivši učinke ostalih čimbenika, Komisija se uskladila s obvezama iz članka 3. stavka 7. Osnovne uredbe.

               (108)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba o izvoznim rezultatima industrije Unije, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 114. do 118. Privremene uredbe.

         5.2.3.   Samoprouzročena šteta

               (109)

               Kao odgovor na tvrdnju da je šteta koju trpi industrija Unije samoprouzročena, potrebno je reći da je o tom pitanju bilo riječi u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 81. U svakom slučaju, s obzirom na to da je ukupan proizvodni kapacitet industrije Unije još uvijek dobrano ispod potrošnje u Uniji, ne može se govoriti o samoprouzročenoj šteti nastaloj zbog općeg viška kapaciteta.

         5.2.4   Razni ostali čimbenici koje su iznijele zainteresirane strane

               (110)

               U pogledu tvrdnje koju je iznijela zainteresirana strana u pogledu smanjenja vrijednosti, podsjeća se da smanjenje vrijednosti u računima industrije Unije nije uzeto u obzir prilikom procjene troškova i profitabilnosti, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 98. Privremene uredbe.

               (111)

               U pogledu tvrdnje da je u analizi uzročnosti trebalo procijeniti prodaju proizvođača iz Unije, potrebno je istaknuti sljedeće. Zainteresirana strana nije pokazala na koji je način tijekom analize uzročnosti trebalo u obzir uzeti vlasništvo nad industrijom Unije. Prethodni vlasnik, društvo Ajinomoto Co., uvijek je svoj glavni proizvodni pogon imao u Japanu, gdje je nedavno razvio i novu proizvodnu metodu. Društvo Ajinomoto Co. donijelo je poslovnu odluku o konsolidiranju svojih baza za proizvodnju aspartama u Japanu. U ispitnom se postupku potvrdilo da novi vlasnik u potpunosti podupire zahtjev i odlučan je nastaviti proizvoditi aspartam kako se navodi u uvodnoj izjavi 68. Privremene uredbe.

               (112)

               Budući da se za namjeru prodaje proizvodnog pogona u Uniji znalo već 2014., nakon konačne objave zainteresirana strana tvrdila je da vlasnik tog proizvodnog pogona nije obavio nužne prilagodbe i ulaganja/poboljšanja kako bi se prilagodio teškim uvjetima na tržištu. Zainteresirana strana tvrdila je da Komisija nije primjereno razmotrila to pitanje u analizi uzročnosti.

               (113)

               Odgovarajući na tu tvrdnju Komisija podsjeća da su se postupci proizvođača iz Unije provjeravali u ispitnom postupku te je zaključeno da je poduzeto nekoliko mjera za ublažavanje negativnih učinaka smanjivanja tržišta i kineskog dampinga. Zaključci o tome nalaze se u uvodnoj izjavi 83. U tablici 8. Privremene uredbe vidjeti se da je ulaganja bilo iako su ona bila u padu, a u nekim su godinama tijekom razmatranog razdoblja čak i rasla. Nadalje, očito je da je društvo Ajinomoto bilo snažno zainteresirano ne utjecati negativno na poslovanje proizvođača iz Unije jer je društvo namjeravalo prodati kao društvo koje trajno posluje. S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da je prodaja proizvođača iz Unije dovoljno analizirana i da u spisu nema dokaza koji potkrepljuju tvrdnju zainteresirane strane.

               (114)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu uvodnih izjava 119. i 120., 123. i 124. te 126. i 127. Privremene uredbe, potvrđuju se u njima izneseni zaključci.

         5.3.   Zaključak o uzročnosti

               (115)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da su stalni cjenovni pritisak kineskog uvoza i njegova snažna prisutnost na tržištu Unije prouzročili materijalnu štetu industriji Unije. Već niske cijene kineskog uvoza osjetno su snižene tijekom razmatranog razdoblja i taj se pad cijena nije mogao sasvim objasniti kretanjima cijena sirovina. Snižene cijene izravno su negativno utjecale na profitabilnost industrije Unije i pridonijele njezinu stvaranju gubitka na tržištu Unije.

               (116)

               Na temelju prethodno navedenog, Komisija zadržava svoj zaključak da je zbog dampinškog uvoza industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.

               (117)

               Komisija je pažljivo razmotrila učinke svih ostalih poznatih čimbenika koji su mogli nepovoljno utjecati na stanje u industriji Unije. Potvrđuje se da su određeni čimbenici (pad potrošnje u Uniji i izvozni rezultati industrije Unije) možda pridonijeli materijalnoj šteti koju trpi industrija Unije. Njihov je učinak bio ograničen, kako opsegom tako i dubinski ili po oba mjerila, te stoga zbog njih nije prekinuta uzročno-posljedična veza između dampinškog kineskog uvoza i pretrpljene štete.

               (118)

               Stoga se potvrđuje zaključak iz uvodnih izjava 128. do 131. Privremene uredbe.

         6.   INTERES UNIJE

               (119)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da bi uvođenje mjera bilo protivno interesima Unije zato što bi se predloženim mjerama u stvarnosti zatvorilo tržište Unije kineskim proizvođačima izvoznicima, a korisnicima bi ostao samo jedan izvor opskrbe (odnosno, industrija Unije). Ta zainteresirana strana smatra da to znači i da bi se mjerama industriju Unije dovelo u dominantan položaj na tržištu, koji bi ona mogla u potpunosti iskoristiti. Strane su postavile i pitanje vremenske podudarnosti prodaje podnositelja zahtjeva i podnošenja zahtjeva.

               (120)

               Komisija se ne slaže s tom argumentacijom. Osim u NRK-u, znatna proizvodnja postoji i u Japanu. To znači da su korisnicima dostupni alternativni izvori. Štoviše, tvrdnje da bi se predloženim mjerama za kineske proizvođače zatvorilo tržište nije potkrijepljena, a ne podupiru je ni nalazi ispitnog postupka. Predložene pristojbe izračunane su na temelju provjerenih brojki svih dionika uključenih u predmet. Na temelju razina cijena zabilježenih tijekom razdoblja ispitnog postupka, pristojbama će se samo otkloniti učinak nepoštene i neodržive trgovinske prakse na razinu cijena u Uniji. To što u Uniji postoji samo jedan proizvođač ne znači da je on u dominantnom položaju i nema pokazatelja da bi on taj položaj zloupotrijebio čak i ako ga u budućnosti stekne s obzirom na to da postoje alternativni izvori opskrbe kao što su NRK i Japan. Očekuje se da će nakon uvođenja mjera industrija Unije moći povećati obujam proizvodnje i prodaje na tržištu na kojem je uspostavljeno učinkovito tržišno natjecanje. Cijene koje naplaćuju kineski izvoznici trebale bi se povećati, a smanjit će se njihov sadašnji snažan cjenovni pritisak na industriju Unije na tržištu Unije. Naposljetku, strane nisu uspjele pokazati na koji bi način vremensko podudaranje prodaje proizvodnih pogona Unije i podnošenja zahtjeva moglo utjecati na interese Unije. U svakom slučaju, Komisija smatra da to pitanje ni na koji način ne utječe na procjenu interesa Unije. Smatra se, stoga, da su te tvrdnje neutemeljene.

               (121)

               S druge strane, vrijedi naglasiti da je u ispitnom postupku utvrđeno da će industrija Unije, dopusti li se nastavak postojeće prakse, vrlo vjerojatno biti prisiljena sasvim napustiti tržište, a kupcima će preostati jedino uvoz, što zasigurno nije u interesu Unije. Komisija smatra da je održavanje proizvodnje u Uniji bitno u svrhu tržišnog natjecanja.

               (122)

               Nakon konačne objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da s obzirom na malu transakcijsku vrijednost prodaje industrije Unije vlasnik ne može sa sigurnošću jamčiti kakva će biti budućnost aspartama.

               (123)

               Ova je tvrdnja isključivo spekulativna. U svakom slučaju, Komisija napominje da je nakon promjene vlasništva proizvodnja aspartama nastavljena. Komisija je pažljivo analizirala interes svih zainteresiranih strana i zaključila, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 144. Privremene uredbe, da je uvođenje mjera opravdano i nije protivno interesima Unije u cjelini.

               (124)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu interesa Unije, nastavljaju vrijediti nalazi i zaključci iz uvodnih izjava 133. do 145. Privremene uredbe.

         7.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

   7.1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

               (125)

               Jedna zainteresirana strana od Komisije je zatražila da razdvoji štetu prouzročenu dampinškim uvozom i onu prouzročenu izvoznim rezultatima, kako bi se za ta dva čimbenika izračunala odvojena marža štete. Ta je strana zahtijevala i da se provede prilagodba neštetne cijene kako bi se reagiralo na porast fiksnih troškova izazvan padom obujma proizvodnje. Strana je predložila da se upotrijebe troškovi zabilježeni u uvjetima najbolje iskorištenosti proizvodnog kapaciteta industrije Unije u trima godinama koje su prethodile razdoblju ispitnog postupka. Naposljetku, ta je strana zahtijevala i prilagodbu neštetne cijene, navodno napuhane na transfernim cijenama kupljenih sirovina.

               (126)

               Kako je objašnjeno u prethodnim odjeljcima 4. i 5. u pogledu štete i uzročnosti, Komisija je zaključila da su ispunjeni uvjeti za određivanje štete i uzročnosti kako je propisano člankom 3. stavcima 1. do 7. Izračunavanje odvojenih marži štete za različite čimbenike koji pridonose šteti nije zakonska obveza i Komisija to ne čini. Komisija je propisno razlikovala i razdvojila učinke svih ostalih čimbenika koji pridonose šteti koja nastaje zbog dampinškog uvoza. Utvrdila je da uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i štete za industriju Unije nije prekinuta zbog ostalih čimbenika.

               (127)

               Nadalje, neštetna cijena za razdoblje ispitnog postupka utvrđena je na temelju podataka povezanih s razdobljem ispitnog postupka i to se odnosi na sve parametre, uključujući iskorištenost kapaciteta. Na kraju, tvrdnja da je industrija Unije sirovine kupila po transfernim cijenama od povezanih strana, u ispitnom postupku nije potvrđena. Naprotiv, ispitnim je postupkom jasno utvrđeno (a tako je navedeno i u uvodnoj izjavi 125. Privremene uredbe) da je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja sirovine kupovala po tržišnim cijenama.

               (128)

               Jedna strana tvrdila je da bi Komisija trebala ispitati je li se pad cijena sirovina na svjetskoj razini odrazio na pad cijena sirovina za industriju Unije. Tvrdila je da bi, ako su cijene sirovina više nego na međunarodnom tržištu, izračun štete trebalo u skladu s tim prilagoditi. Komisija u tom pogledu podsjeća na svoj zaključak u uvodnoj izjavi 125. Privremene uredbe da je industrija Unije sirovine kupovala po neovisnim tržišnim uvjetima i nije podnesen nijedan novi element kojim bi se taj zaključak doveo u pitanje.

               (129)

               Na temelju prethodno navedenog, odbijaju se zahtjevi koji se odnose na prilagodbe neštetne cijene. Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s razinom uklanjanja štete, nastavlja vrijediti metodologija primijenjena u privremenoj fazi, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 147. do 152. Privremene uredbe.

         7.2.   Konačne mjere

               (130)

               S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz aspartama iz NRK-a. U skladu s pravilom niže pristojbe mjere bi u ovom slučaju trebalo uvesti na razini niže marže.

               (131)

               Na temelju prethodno navedenog konačne stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

                           Društvo

                           Dampinška marža %

                           Marža štete %

                           Konačna antidampinška pristojba %

                           Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

                           124,0

                           55,4

                           55,4

                           Grupa Sinosweet

                           126,0

                           59,4

                           59,4

                           Grupa Niutang

                           121,4

                           59,1

                           59,1

                           Sva ostala društva koja surađuju

                           124,6

                           58,8

                           58,8

                           Sva ostala društva

                           126,0

                           59,4

                           59,4

               (132)

               Stope antidampinške pristojbe za svako pojedinačno društvo navedene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza iz ovog ispitnog postupka. One su, dakle, odraz stanja utvrđenog tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Navedene stope pristojbi (za razliku od pristojbe na razini zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala društva”) primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. On ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

               (133)

               Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (9). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

               (134)

               Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za „sva ostala društva” trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

         7.3.   Preuzimanje obveza

               (135)

               Nakon konačne objave nekoliko zainteresiranih strana i Kineska komora za međunarodnu trgovinu izrazili su interes za podnošenje ponuda za preuzimanje cjenovnih obveza ili zajedničke ponude za preuzimanje obveze. Međutim, u roku utvrđenom u članku 8. osnovne Uredbe samo je jedno trgovačko društvo podnijelo dostatno utemeljenu ponudu za preuzimanje obveze. Najniža predložena uvozna cijena sastojala se od varijabilnog dijela koji je odraz kretanja cijena za trošak glavne sirovine (odnosno L-fenilalanina) i fiksnog dijela u kojem se odražavaju preostali troškovi.

               (136)

               Komisija je procijenila tu ponudu i utvrdila nekoliko rizika specifičnih za taj proizvod.

               (137)

               Aspartam se prodaje velikim kupcima koji ga u Uniji i izvan nje kupuju preko globalnih ugovora u znatnim količinama. Izvoznici će moći kompenzirati povećanje cijena u Uniji snižavanjem svojih cijena trećim zemljama. Kompenzacijom će se tako poništiti svi korektivni učinci. To je pitanje osobito izraženo u ovome slučaju, jer bi bilo nemoguće (ili u najmanju ruku vrlo teško) uočiti kompenzaciju.

               (138)

               Povrh toga, cijene sirovina za aspartam nestabilne su, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 110. Privremene uredbe. Preuzimanja obveza u pogledu cijena nisu učinkovito rješenje kad se radi o proizvodima s nestabilnim proizvodnim troškovima. U vremenima kad se troškovi smanjuju, izvoznici zbog njih ne mogu reagirati na tržišna kretanja. Ta je fluktuacija potvrđena, što pokazuju i najnoviji statistički podatci o izvozu iz kojih je vidljivo da cijene kineskog aspartama stalno padaju.

               (139)

               Naposljetku, budući da ni jednom društvu nije odobrena primjena tretmana tržišnog gospodarstva, Komisija nije mogla dokraja procijeniti pouzdanost računa, a to je, među ostalim, ključno za uspostavu odnosa povjerenja na kojem se temelji preuzimanje obveza.

               (140)

               Na temelju prethodno navedenog, Komisija je zaključila da se ponude za preuzimanje obveza ne mogu prihvatiti.

         7.4.   Konačna naplata privremenih pristojbi

               (141)

               S obzirom na utvrđene dampinške marže i razinu štete nanesene industriji Unije, trebalo bi konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, koja je uvedena Privremenom uredbom.

               (142)

               Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz aspartama (metilni ester N-L-α-aspartil-L-fenilalanina, 3-amin-N-(α-karbometoksi-fenetil)-sukcinaminska kiselina-N-metil ester), CAS RN 22839-47-0, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2924 29 98 (oznaka TARIC 2924299805).
   2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode niže navedena trgovačka društva, jesu sljedeće:

               Društvo

               Konačne antidampinške pristojbe

               Dodatna oznaka TARIC

               Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

               55,4 %

               C067

               Grupa Sinosweet:

                           Hansweet Co., Ltd., grad Yixing, provincija Jiangsu, NRK,

                           i Hansweet Co., Ltd.,grad Yixing, provincija Jiangsu, NRK.

               59,4 %

               C068

               Grupa Niutang:

                           Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., grad Nantong, NRK,

                           i Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., grad Niutang, grad Changzhou, provincija Jiangsu, NRK.

               59,1 %

               C069

               Sva ostala društva koja surađuju:

               Shaoxing Marina Biotechnology Co., Ltd., Shaoxing, provincija Zhejiang, NRK

               58,8 %

               C070

               Changzhou Guanghui Biotechnology Co., Ltd., grad Chunjiang, grad Changzhou, provincija Jiangsu, NRK

               58,8 %

               C071

               Vitasweet Jiangsu Co., Ltd., grad Liyang, grad Changzhou, provincija Jiangsu, NRK.

               58,8 %

               C072

               Sva ostala društva

               59,4 %

               C999

         3.   Ako neki proizvođač izvoznik iz Narodne Republike Kine Komisiji dostavi dostatne dokaze:

               (a)

               da nije u Uniju izvozio proizvod opisan u članku 1. stavku 1. za vrijeme razdoblja ispitnog postupka (1. travnja 2014. do 31. ožujka 2015.);

               (b)

               da nije povezan ni s jednim izvoznikom ili proizvođačem u Narodnoj Republici Kini koji podliježe mjerama uvedenima ovom Uredbom; i

               (c)

               da je nakon razdoblja ispitnog postupka doista izvozio predmetni proizvod u Uniju ili da je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine u Uniju,

         tablica u članku 1. stavku 2. može se izmijeniti dodavanjem novog proizvođača izvoznika društvima koja surađuju, a nisu uključena u uzorak te stoga podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe za društva u uzorku.
   4.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama na temelju Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/262.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 28. srpnja 2016.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

      (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/262 od 25. veljače 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz aspartama podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 50, 26.2.2016., str. 4.).

      (3)  Presuda Općeg suda od 16. ožujka 2016. – Xinyi PV Products (Anhui) Holdings/Komisija, predmet T-586/14 (SL C 156, 2.5.2016., str. 36.). Na presudu je podnesena žalba, predmet C-301/16 P.

      (4)  Uredba (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 55.).

      (5)  CCM Information Sciences and Technology Co., Ltd. istraživačko je poduzeće koje pruža, ispituje i istražuje podatke o tržištu i pruža konzultantske usluge. www.cnchemicals.com.

      (6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1963 od 30. listopada 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz acesulfam kalija („Ace-K”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 287, 31.10.2015., str. 52.).

      (7)  Statistički podatci dobiveni su iz kineske baze podataka o izvozu i dostupni su u otvorenom spisu koji zainteresiranim stranama služi za potrebe provjere.

      (8)  Jedini proizvođač iz Sjedinjenih Američkih Država s tržišta se povukao 2014. navevši kao glavni razlog uvoz po niskim cijenama: Nutrasweet to exit artificial sweetener aspartame business of 24 September 2014 (Nutrasweet napušta posao u sektoru umjetnih sladila, od 24. rujna 2014.), www.cnbc.com/2014/09/24/. Prema informacijama s tržišta, Južna Koreja smanjuje svoj obujam proizvodnje i u skoroj će budućnosti proizvodnju sasvim obustaviti.

      (9)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles, Belgija.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/211 оd 10. veljače 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               11.2.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 35/18

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/211
   оd 10. veljače 2015.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 10. veljače 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  EG

                  268,7

                  IL

                  100,7

                  MA

                  83,9

                  TR

                  120,2

                  ZZ

                  143,4

                  0707 00 05

                  EG

                  191,6

                  JO

                  217,9

                  TR

                  187,6

                  ZZ

                  199,0

                  0709 91 00

                  EG

                  57,5

                  ZZ

                  57,5

                  0709 93 10

                  MA

                  235,7

                  TR

                  231,0

                  ZZ

                  233,4

                  0805 10 20

                  EG

                  46,5

                  IL

                  70,3

                  MA

                  56,7

                  TN

                  56,3

                  TR

                  67,1

                  ZZ

                  59,4

                  0805 20 10

                  IL

                  144,5

                  MA

                  91,2

                  ZZ

                  117,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  74,4

                  IL

                  148,6

                  JM

                  126,5

                  MA

                  128,7

                  TR

                  79,2

                  ZZ

                  111,5

                  0805 50 10

                  TR

                  70,0

                  ZZ

                  70,0

                  0808 10 80

                  BR

                  65,9

                  CL

                  90,2

                  CN

                  119,5

                  MK

                  22,6

                  US

                  189,3

                  ZZ

                  97,5

                  0808 30 90

                  CL

                  291,0

                  CN

                  93,4

                  ZA

                  103,1

                  ZZ

                  162,5

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/326 оd 25. veljače 2016. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Frankfurter Grüne Soße/Frankfurter Grie Soß (ZOZP))

text:
               9.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 62/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/326
   оd 25. veljače 2016.
   o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Frankfurter Grüne Soße/Frankfurter Grie Soß (ZOZP))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Njemačke za upis naziva „Frankfurter Grüne Soße”/„Frankfurter Grie Soß” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Frankfurter Grüne Soße”/„Frankfurter Grie Soß” potrebno je upisati u registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv „Frankfurter Grüne Soße”/„Frankfurter Grie Soß” (ZOZP) upisuje se u registar.
   Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 25. veljače 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Phil HOGAN

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  SL C 350, 22.10.2015., str. 10.

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).