title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/419 оd 12. ožujka 2015. o odobrenju tolilfluanida kao aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima za vrstu proizvoda 21  Tekst značajan za EGP

text:
               13.3.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 68/39

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/419
   оd 12. ožujka 2015.
   o odobrenju tolilfluanida kao aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima za vrstu proizvoda 21
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na tržište i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 89. stavak 1. treći podstavak,
   budući da:

               (1)

               Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1062/2014 (2) utvrđuje se popis aktivnih tvari koje treba ocijeniti s ciljem njihova mogućeg odobrenja za uporabu u biocidnim proizvodima ili njihova uključivanja u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012. Na tom se popisu nalazi i tolilfluanid.

               (2)

               Tolilfluanid je ocijenjen u skladu s člankom 90. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 528/2012 za uporabu u biocidnim proizvodima za vrstu proizvoda 21, proizvodi za suzbijanje obrastanja, kako su definirani u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012.

               (3)

               Finska je određena kao nadležno ocjenjivačko tijelo te je 18. rujna 2012. Komisiji podnijela izvješće o ocjeni, zajedno sa svojim preporukama, u skladu s člankom 14. stavcima 4. i 6. Uredbe Komisije(EZ) br. 1451/2007 (3).

               (4)

               Mišljenje Europske agencije za kemikalije sastavio je 17. lipnja 2014. Odbor za biocidne proizvode, uzimajući pritom u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela.

               (5)

               U skladu s tim mišljenjem može se očekivati da će biocidni proizvodi koji se upotrebljavaju u vrsti proizvoda 21 i sadržavaju tolilfluanid ispuniti zahtjeve utvrđene u članku 5. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4), pod uvjetom da se zadovolje određene specifikacije i uvjeti koji se odnose na njegovu uporabu.

               (6)

               Međutim, potrebno je dodatno provjeriti prihvatljivost rizika koji se odnose na uporabu proizvoda za suzbijanje obrastanja i prikladnost predloženih mjera za smanjenje rizika. Kako bi se u razdoblju obnavljanja odobrenja postojećih proizvoda za suzbijanje obrastanja olakšalo preispitivanje i usporedba rizika i koristi od tih tvari kao i mjera za smanjivanje rizika, datum isteka odobrenja za te tvari treba biti isti.

               (7)

               Stoga je primjereno odobriti tolilfluanid za uporabu u biocidnim proizvodima za vrstu proizvoda 21 podložno zadovoljenju određenih specifikacija i uvjeta.

               (8)

               S obzirom na to da se ocjene nisu odnosile na nanomaterijale, odobrenje ne bi trebalo obuhvaćati takve materijale, u skladu s člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 528/2012.

               (9)

               Prije odobrenja aktivne tvari potrebno je zainteresiranim stranama omogućiti primjereno razdoblje za donošenje pripremnih mjera potrebnih za ispunjenje novih zahtjeva.

               (10)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Tolilfluanid se odobrava kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima za vrstu proizvoda 21, podložno specifikacijama i uvjetima iz Priloga.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 12. ožujka 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

      (2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 od 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavno ispitivanje svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima navedenima u Uredbi (EU) br. 528/2012. Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

      (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1451/2007 od 4. prosinca 2007. o drugoj fazi desetogodišnjeg radnog programa iz članka 16. stavka 2. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (SL L 325, 11.12.2007., str. 3.).

      (4)  Direktiva 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (SL L 123, 24.4.1998., str. 1.).

      PRILOG

                  Uobičajeni naziv

                  Kemijski naziv prema IUPAC-u
                  Identifikacijski brojevi

                  Najmanji stupanj čistoće aktivne tvari (1)

                  Datum odobrenja

                  Datum isteka odobrenja

                  Vrsta proizvoda

                  Posebni uvjeti (2)

                  Tolilfluanid

                  Kemijski naziv prema IUPAC-u:
                  N-(diklorofluorometiltio)-N′, N′-dimetil-N-p-tolilsulfamid
                  EZ br.: 211-986-9
                  CAS br.: 731-27-1

                  960 g/kg

                  1. srpnja 2016.

                  31. prosinca 2025.

                  21

                  Pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svakom uporabom na koju se odnosi zahtjev za odobrenje, a koja nije proučena u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije.
                  Ako se proizvodi koji sadrže tolilfluanid naknadno odobre za uporabu neprofesionalnim korisnicima, osobe koje stavljaju proizvode koji sadržavaju tolilfluanid na tržište za neprofesionalne korisnike moraju osigurati da su uz proizvode priložene i odgovarajuće rukavice.
                  Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećim uvjetima:

                              (1)

                              proizvodi koji sadrže tolilfluanid ne smiju biti odobreni ili upotrijebljeni za suzbijanje rasta i naseljavanja organizama koji obrastaju na plovilima koja se koriste na kopnenim vodama;

                              (2)

                              Za industrijske ili profesionalne korisnike moraju se utvrditi sigurni radni postupci i odgovarajuće organizacijske mjere. Ako se izloženost ne može na drugi način smanjiti na prihvatljivu razinu, proizvodi se moraju koristiti uz odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu.

                              (3)

                              na deklaracijama i, ako su dostupne, na uputama za uporabu mora biti navedeno da se proizvod mora čuvati izvan dohvata djece dok se tretirane površine ne osuše;

                              (4)

                              na deklaracijama i, ako su dostupni, na sigurnosno-tehničkim listovima mora biti navedeno da će se aktivnosti primjene, održavanja i popravka vršiti u zatvorenom prostoru na ograđenoj nepropusnoj tvrdoj podlozi ili na tlu pokrivenom nepropusnim materijalom kako bi se spriječilo ispiranje i minimizirale emisije u okoliš te da se svi ostaci ili otpad koji sadržava tolilfluanid moraju prikupljati za ponovnu uporabu ili zbrinjavanje;

                              (5)

                              za proizvode čiji ostaci mogu ostati u hrani ili hrani za životinje treba provjeriti je li potrebno odrediti nove ili izmijeniti postojeće maksimalne razine ostataka (MRO) u skladu s Uredbom (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3) ili Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (4) te treba poduzeti sve odgovarajuće mjere za smanjenje rizika kako bi se osiguralo da se ne prekorače primjenjivi MRO-i.

                        Na tretirane proizvode primjenjuje se sljedeći uvjet:
                  ako je proizvod tretiran jednim ili s više biocidnih proizvoda koji sadržavaju tolilfluanid ili su mu namjerno dodani takvi proizvodi, i po potrebi zbog mogućeg dodira s kožom ili ispuštanja tolilfluanida u normalnim uvjetima uporabe tretiranog proizvoda, osoba odgovorna za stavljanje proizvoda na tržište mora osigurati da su na naljepnici navedene informacije o rizicima iritacije kože i informacije iz članka 58. stavka 3. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 528/2012.

         (1)  Čistoća navedena u ovom stupcu bila je najmanji stupanj čistoće aktivne tvari upotrijebljene pri ocjenjivanju provedenom u skladu s člankom 8. Uredbe (EU) br. 528/2012. Aktivna tvar u proizvodu kakav se stavlja na tržište može biti jednake ili različite čistoće ako je dokazano da je tehnički ekvivalentna ocijenjenoj aktivnoj tvari.

         (2)  Za provedbu općih načela iz Priloga VI. Uredbi (EU) br. 528/2012, sadržaj i zaključci izvješća o ocjeni dostupni su na internetskoj stranici Komisije: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm.

         (3)  Uredba (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o propisivanju postupaka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2377/90 i o izmjeni Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 152, 16.6.2009., str. 11.).

         (4)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1554 оd 5. rujna 2017. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Jambon noir de Bigorre (ZOI))

text:
               15.9.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 237/63

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1554
   оd 5. rujna 2017.
   o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Jambon noir de Bigorre (ZOI))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Francuske za upis naziva „Jambon noir de Bigorre” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Jambon noir de Bigorre” potrebno je upisati u registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv „Jambon noir de Bigorre” (ZOI) upisuje se u registar.
   Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.2. Proizvodi na osnovi mesa (kuhani, usoljeni, dimljeni itd.) iz Priloga XI. Uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 5. rujna 2017.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Phil HOGAN

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  SL C 148, 12.5.2017., str. 6.

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).


title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 753/2014 od 11. srpnja 2014. o provedbi Uredbe (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine

text:
               12.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 205/7

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 753/2014
   od 11. srpnja 2014.
   o provedbi Uredbe (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 269/2014 od 17. ožujka 2014. o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine (1), a posebno njezin članak 14. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 17. ožujka 2014. donijelo Uredbu (EU) br. 269/2014.

               (2)

               Imajući u vidu težinu situacije u Ukrajini, Vijeće smatra da bi dodatne osobe trebalo dodati na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 269/2014.

               (3)

               Prilog I. Uredbi (EU) br. 269/2014 trebalo bi stoga izmijeniti na odgovarajući način,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Osobe navedene u Prilogu ovoj Uredbi dodaju se na popis iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 269/2014.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         S. GOZI

      (1)  SL L 78, 17.3.2014., str. 6.

      PRILOG
      POPIS OSOBA IZ ČLANKA 1.

                  Ime

                  Identifikacijski podaci

                  Obrazloženje

                  Datum uvrštenja

                  1.

                  Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай)

                  Datum rođenja: 25.7. 1972. u Moskvi

                  Takozvani „predsjednik vlade Narodne Republike Donjetska”.
                  Odgovoran za separatistička „vladina” djelovanja takozvane „vlade Narodne Republike Donjetska” (npr. 8. srpnja izjavio je „naša vojska provodi posebnu operaciju protiv ukrajinskih 'fašista'”), potpisnik Memoranduma o razumijevanju o „uniji Novorusija”.

                  12.7.2014.

                  2.

                  Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский)

                  Takozvani „ministar sigurnosti Narodne Republike Donjetska”.
                  Odgovoran za separatistička sigurnosna djelovanja takozvane „vlade Narodne Republike Donjetska”.

                  12.7.2014.

                  3.

                  Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский)

                  Takozvani „de facto zamjenik predsjednika vlade za socijalna pitanja NRD-a”.
                  Odgovoran za separatistička „vladina” djelovanja takozvane „vlade Narodne Republike Donjetska”.

                  12.7.2014.

                  4.

                  Alexander KHRYAKOV

                  Takozvani „ministar za informiranje i masovne komunikacije NRD-a”.
                  Odgovoran za proseparatistička propagandna djelovanja takozvane „vlade Narodne Republike Donjetska”.

                  12.7.2014.

                  5.

                  Marat BASHIROV

                  Takozvani „predsjednik Vijeća ministara Narodne Republike Luganska”, potvrđen 8. srpnja.
                  Odgovoran za separatistička „vladina” djelovanja takozvane „vlade Narodne Republike Luganska”.

                  12.7.2014.

                  6.

                  Vasyl NIKITIN

                  Takozvani „potpredsjednik Vijeća ministara Narodne Republike Luganska”, (bivši takozvani „predsjednik vlade Narodne Republike Luganska” i bivši glasnogovornik „Vojske jugoistoka”).
                  Odgovoran za separatistička „vladina” djelovanja takozvane „vlade Narodne Republike Luganska”.
                  Odgovoran za izjavu Vojske jugoistoka da se ukrajinski predsjednički izbori u „Narodnoj Republici Lugansku” ne mogu održati zbog „novog” statusa regije.

                  12.7.2014.

                  7.

                  Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин)

                  1979.

                  Takozvani „predsjednik Vrhovnog vijeća Narodne Republike Luganska”.
                  Odgovoran za separatistička „vladina” djelovanja „Vrhovnog vijeća”, odgovoran za zahtjev Ruskoj Federaciji za priznanje neovisnosti „Narodne Republike Luganska”.
                  Potpisnik Memoranduma o razumijevanju o „uniji Novorusija”.

                  12.7.2014.

                  8.

                  Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин)

                  Takozvani „ministar unutarnjih poslova Narodne Republike Luganska”.
                  Odgovoran za separatistička „vladina” djelovanja takozvane „vlade Narodne Republike Luganska”.

                  12.7.2014.

                  9.

                  Igor PLOTNITSKY

                  Takozvani „ministar obrane Narodne Republike Luganska”.
                  Odgovoran za separatistička „vladina” djelovanja takozvane „vlade Narodne Republike Luganska”.

                  12.7.2014.

                  10.

                  Nikolay KOZITSYN

                  20. lipnja 1956. u regiji Donjetsk

                  Zapovjednik kozačkih snaga.
                  Odgovoran za zapovijedanje separatistima u istočnoj Ukrajini u borbi protiv snaga vlade Ukrajine.

                  12.7.2014.

                  11.

                  Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий)

                  Jedan od vođa oružanih skupina u istočnoj Ukrajini.
                  Odgovoran za obuku separatista za borbu protiv snaga vlade Ukrajine.

                  12.7.2014.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 676/2013 оd 16. srpnja 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               17.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 194/3

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 676/2013
   оd 16. srpnja 2013.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 16. srpnja 2013.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,
         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 299, 16.11.2007, str. 1.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011, str. 1.

      PRILOG
      Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  MK

                  18,5

                  ZZ

                  18,5

                  0707 00 05

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0709 93 10

                  MA

                  60,4

                  TR

                  130,8

                  ZZ

                  95,6

                  0805 50 10

                  AR

                  84,1

                  CL

                  81,7

                  TR

                  70,0

                  UY

                  80,9

                  ZA

                  100,1

                  ZZ

                  83,4

                  0808 10 80

                  AR

                  147,8

                  BR

                  118,6

                  CL

                  128,8

                  CN

                  96,0

                  NZ

                  138,8

                  US

                  143,5

                  ZA

                  115,0

                  ZZ

                  126,9

                  0808 30 90

                  AR

                  126,6

                  CL

                  133,7

                  CN

                  70,6

                  TR

                  174,5

                  ZA

                  118,3

                  ZZ

                  124,7

                  0809 10 00

                  TR

                  188,5

                  ZZ

                  188,5

                  0809 29 00

                  TR

                  332,0

                  US

                  793,8

                  ZZ

                  562,9

                  0809 30

                  TR

                  184,6

                  ZZ

                  184,6

                  0809 40 05

                  BA

                  159,0

                  ZZ

                  159,0

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 595/2014 оd 3. lipnja 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               4.6.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 165/47

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 595/2014
   оd 3. lipnja 2014.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 3. lipnja 2014.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG
      Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  MK

                  77,0

                  TR

                  62,5

                  ZZ

                  69,8

                  0707 00 05

                  AL

                  25,2

                  MK

                  39,8

                  TR

                  119,2

                  ZZ

                  61,4

                  0709 93 10

                  TR

                  112,1

                  ZZ

                  112,1

                  0805 50 10

                  TR

                  121,8

                  ZA

                  122,4

                  ZZ

                  122,1

                  0808 10 80

                  AR

                  104,5

                  BR

                  95,8

                  CL

                  97,0

                  CN

                  98,5

                  NZ

                  135,3

                  US

                  142,6

                  UY

                  70,3

                  ZA

                  139,5

                  ZZ

                  110,4

                  0809 10 00

                  TR

                  178,3

                  ZZ

                  178,3

                  0809 29 00

                  TR

                  387,8

                  ZZ

                  387,8

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1056/2014 оd 7. listopada 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               8.10.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 292/10

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1056/2014
   оd 7. listopada 2014.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 7. listopada 2014.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG
      Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  AL

                  57,9

                  MA

                  166,8

                  MK

                  66,8

                  TR

                  47,7

                  XS

                  75,9

                  ZZ

                  83,0

                  0707 00 05

                  MK

                  29,8

                  TR

                  95,4

                  ZZ

                  62,6

                  0709 93 10

                  TR

                  111,4

                  ZZ

                  111,4

                  0805 50 10

                  AR

                  120,8

                  CL

                  124,5

                  IL

                  102,2

                  TR

                  110,6

                  UY

                  123,7

                  ZA

                  131,1

                  ZZ

                  118,8

                  0806 10 10

                  BR

                  150,9

                  MK

                  32,3

                  TR

                  134,0

                  ZZ

                  105,7

                  0808 10 80

                  BA

                  39,5

                  BR

                  52,7

                  CL

                  103,5

                  NZ

                  138,6

                  ZA

                  133,8

                  ZZ

                  93,6

                  0808 30 90

                  CN

                  95,2

                  TR

                  117,7

                  ZZ

                  106,5

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/307 оd 21. veljače 2017. o odobrenju suhog ekstrakta grožđa Vitis vinifera spp. vinifera kao dodatka hrani za sve životinjske vrste osim pasa (Tekst značajan za EGP. )

text:
                  22.2.2017

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 44/1

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/307
      оd 21. veljače 2017.
      o odobrenju suhog ekstrakta grožđa Vitis vinifera spp. vinifera kao dodatka hrani za sve životinjske vrste osim pasa
      (Tekst značajan za EGP)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđa se odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja. Člankom 10. te Uredbe predviđa se ponovna procjena dodataka odobrenih u skladu s Direktivom Vijeća 70/524/EEZ (2).

                  (2)

                  U skladu s Direktivom 70/524/EEZ suhi ekstrakt grožđa Vitis vinifera spp. vinifera odobren je bez vremenskog ograničenja kao dodatak hrani za sve životinjske vrste. Taj je proizvod nakon toga unesen u registar dodataka hrani za životinje kao postojeći proizvod u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

                  (3)

                  U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 u vezi s njezinim člankom 7. podnesen je zahtjev za ponovnu procjenu suhog ekstrakta grožđa Vitis vinifera spp. vinifera kao dodatka hrani za sve životinjske vrste osim pasa. Podnositelj zahtjeva zatražio je da se taj dodatak razvrsta u kategoriju dodataka „osjetilni dodaci”. Uz navedeni zahtjev priloženi su pojedinosti i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

                  (4)

                  Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojem je mišljenju od 20. travnja 2016. (3) zaključila da predmetna tvar u predloženim uvjetima uporabe u hrani za životinje nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi i okoliš. Nadalje, Agencija je zaključila da je funkcija suhog ekstrakta grožđa Vitis vinifera spp. vinifera u hrani za životinje slična njegovoj funkciji u hrani. Agencija je već zaključila da je suhi ekstrakt grožđa Vitis vinifera spp. vinifera učinkovit u hrani jer pojačava miris ili okus hrane. Stoga se isti zaključak može primijeniti i na hranu za životinje.

                  (5)

                  U cilju bolje kontrole trebalo bi predvidjeti ograničenja i uvjete. Budući da ne postoje sigurnosni razlozi zbog kojih bi bilo potrebno utvrditi najveću dopuštenu količinu i uzimajući u obzir ponovnu procjenu koju je provela Agencija, na oznaci dodatka trebala bi biti navedena preporučena količina. Ako se ta količina premaši, na oznaci premiksa, krmnih smjesa i krmiva trebale bi biti navedene određene informacije.

                  (6)

                  Agencija je zaključila da bi se, ako nema podataka o sigurnosti korisnika, trebalo smatrati da je suhi ekstrakt grožđa Vitis vinifera spp. vinifera potencijalno opasan za dišni sustav, kožu i oči te da može izazvati preosjetljivost kože i dišnog sustava. Stoga je potrebno poduzeti odgovarajuće mjere zaštite. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

                  (7)

                  Procjena predmetne tvari pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu te tvari kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.

                  (8)

                  Budući da ne postoje sigurnosni razlozi zbog kojih bi izmjene uvjeta izdavanja odobrenja za predmetnu tvar bilo potrebno odmah primjenjivati, primjereno je zainteresiranim stranama omogućiti prijelazno razdoblje kako bi se pripremile za ispunjivanje novih zahtjeva koji proizlaze iz odobrenja.

                  (9)

                  Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      Odobrenje
      Tvar navedena u Prilogu, koja pripada kategoriji dodataka hrani za životinje „osjetilni dodaci” i funkcionalnoj skupini „aromatske tvari”, odobrava se kao dodatak hrani za životinje podložno uvjetima utvrđenima u tom prilogu.
      Članak 2.
      Prijelazne mjere
      1.   Tvar navedena u Prilogu i premiksi koji tu tvar sadržavaju, a koji su proizvedeni i označeni prije 14. listopada 2017. u skladu s pravilima primjenjivima prije 14. ožujka 2017. mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe.
      2.   Krmne smjese i krmiva koji sadržavaju tvar navedenu u Prilogu, a koji su proizvedeni i označeni prije 14. ožujka 2018. u skladu s pravilima primjenjivima prije 14. ožujka 2017., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe ako su namijenjeni životinjama koje služe za proizvodnju hrane.
      3.   Krmne smjese i krmiva koji sadržavaju tvar navedenu u Prilogu, a koji su proizvedeni i označeni prije 14. ožujka 2019. u skladu s pravilima primjenjivima prije 14. ožujka 2017., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe ako su namijenjeni životinjama koje ne služe za proizvodnju hrane.
      Članak 3.
      Stupanje na snagu
      Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 21. veljače 2017.

               Za Komisiju

               Predsjednik

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

         (2)  Direktiva Vijeća 70/524/EEZ od 23. studenoga 1970. o dodacima hrani za životinje (SL L 270, 14.12.1970., str. 1.).

         (3)  EFSA Journal 2016.; 14(6):4476.

         PRILOG

                     Identifikacijski broj dodatka hrani za životinje

                     Naziv nositelja odobrenja

                     Dodatak hrani za životinje

                     Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

                     Vrsta ili kategorija životinje

                     Najviša dob

                     Najmanja dopuštena količina

                     Najveća dopuštena količina

                     Ostale odredbe

                     Datum isteka valjanosti odobrenja

                     mg aktivne tvari po kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

                        Kategorija: osjetilni dodaci Funkcionalna skupina: aromatske tvari

                     2b485

                     —

                     Suhi ekstrakt grožđa

                        Sastav dodatka hrani

                     Suhi ekstrakt grožđa Vitis vinifera spp. vinifera

                        Karakteristike aktivne tvari

                     Mješavina ekstrakta sjemenki i kožica prema definiciji Vijeća Europe (1)

                                 —

                                 ≥ 80 % polifenola izraženih kao ekvivalent katehina;

                                 —

                                 ≥ 60 % proantocijanidina;

                                 —

                                 ≥ 0,75 % antocijanina i antocijanidina;

                                 —

                                 ≤ 10 % udjela vode.

                           CoE br. 485
                     CAS br. 85594-37-2
                     FEMA 4045

                        Metoda analize
                         (2)

                     Za određivanje suhog ekstrakta grožđa u dodatku hrani za životinje:

                                 —

                                 tekućinska kromatografija visoke djelotvornosti i UV detekcija (HPLC-UV) za utvrđivanje galne kiseline kao fitomarkera i

                                 —

                                 spektrofotometrija pri 280 nm za kvantifikaciju ukupnog udjela polifenola, izraženog kao ekvivalent katehina.

                     Sve životinjske vrste osim pasa

                     —

                     —

                     —

                                 1.

                                 Suhi ekstrakt grožđa Vitis vinifera spp. vinifera može se staviti na tržište i upotrebljavati kao dodatak koji se sastoji od pripravka.

                                 2.

                                 Dodatak se u hranu za životinje unosi u obliku premiksa.

                                 3.

                                 U uputama za uporabu dodatka i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnosti.

                                 4.

                                 Najveća preporučena količina aktivne tvari iznosi 100 mg aktivne tvari po kilogramu potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %.

                                 5.

                                 Na oznaci dodatka navodi se sljedeće:
                                 „Najveća preporučena količina aktivne tvari u potpunoj krmnoj smjesi s udjelom vlage od 12 % iznosi: 100 mg/kg”.

                                 6.

                                 Na oznaci premiksa, krmiva i krmnih smjesa navode se funkcionalna skupina, identifikacijski broj, naziv i dodana količina aktivne tvari ako je količina aktivne tvari u potpunoj krmnoj smjesi s udjelom vlage od 12 % veća od sljedeće: 100 mg/kg.

                                 7.

                                 Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti od udisanja, doticaja s kožom ili očima. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodataka i premiksa potrebno je nositi osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe, zaštitne naočale i rukavice.

                     14. ožujka 2027.

            (1)  Prirodni izvori aroma – izvješće br. 2 (2007.)

            (2)  Podaci o metodama analize dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 975/2012 od 19. listopada 2012. o upisu naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Filderkraut/Filderspitzkraut (ZOZP))

text:
               15/Sv. 24

               HR

               Službeni list Europske unije

               215

         32012R0975

               L 294/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 975/2012
   od 19. listopada 2012.
   o upisu naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Filderkraut/Filderspitzkraut (ZOZP))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (1), a posebno njezin članak 7. stavak 4. prvi podstavak,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 6. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 510/2006, zahtjev Njemačke za registraciju naziva „Filderkraut/Filderspitzkraut” objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Kako Komisija nije primila nijedan prigovor u smislu članka 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006, taj je naziv potrebno upisati u Registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv naveden u Prilogu ovoj Uredbi ovime se upisuje u Registar.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 19. listopada 2012.

            Za Komisiju,

            u ime Predsjednika

         Dacian CIOLOȘ

            Član Komisije

      (1)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12.

      (2)  SL C 44, 16.2.2012., str. 45.
   PRILOG
   Poljoprivredni proizvodi navedeni u Prilogu I. Ugovoru o EZ-u namijenjeni prehrani ljudi:

      Razred 1.6.   Voće, povrće i žitarice, svježi ili prerađeni

   NJEMAČKA
   Filderkraut/Filderspitzkraut (ZOZP)


title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1342/2013 od 12. prosinca 2013. o stavljanju izvan snage antidampinških mjera na uvoz određene željezne ili čelične užadi i kabelâ podrijetlom iz Ruske Federacije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

text:
               17.12.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 338/1

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1342/2013
   od 12. prosinca 2013.
   o stavljanju izvan snage antidampinških mjera na uvoz određene željezne ili čelične užadi i kabelâ podrijetlom iz Ruske Federacije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 2. i članak 11. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1601/2001 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određene željezne ili čelične užadi i kabelâ („SWR”) podrijetlom iz Ruske Federacije, Turske, Tajlanda i Češke. Te će se mjere dalje u tekstu navoditi kao „početne mjere”, a ispitni postupak koji je doveo do tih mjera dalje će se u tekstu navoditi kao „početni ispitni postupak”.

               (2)

               Komisija je u kolovozu 2001. prihvatila ponudu za preuzimanje cjenovne obveze od jednog ruskog proizvođača (JSC Severstal-Metiz). Taj je dogovor o preuzimanju obveze stavljen izvan snage u listopadu 2007. (3) jer je smatran neodrživim zbog teškoća pri ispravnoj klasifikaciji velikog broja vrsta proizvoda koje je to trgovačko društvo izvozilo.

               (3)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1279/2007 (4) nakon parcijalne privremene revizije i revizije nakon isteka mjera zadržalo početne mjere za Rusku Federaciju u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Te će se mjere dalje u tekstu navoditi kao „mjere na snazi”, a ispitni postupak u vezi s revizijom nakon isteka mjera dalje će se u tekstu navoditi kao „zadnji ispitni postupak”. Uredbom (EZ) br. 1279/2007 okončane su i mjere u vezi s uvozom čelične užadi i kabelâ podrijetlom iz Turske i Tajlanda.

               (4)

               Trenutačno (5) postoje mjere na snazi i protiv SWR-a iz Ukrajine i Narodne Republike Kine koje su proširene na uvoz SWR-a koji se otprema iz Maroka, Moldove i Republike Koreje.

         2.   Zahtjev za reviziju

               (5)

               Komisija je 27. listopada 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije najavila pokretanje revizije nakon isteka („obavijest o pokretanju postupka”) (6) antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz SWR-a podrijetlom iz Ruske Federacije prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.

               (6)

               Revizija je pokrenuta nakon obrazloženog zahtjeva koji je podnio Odbor za vezu industrija žičane užadi Europske unije (dalje u tekstu „EWRIS” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje određene željezne ili čelične užadi i kabelâ u Uniji. Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera za posljedicu vjerojatno imao nastavak dampinga i ponavljanje štete industriji Unije („IU”).

         3.   Ispitni postupak

   3.1
         Razdoblje revizije ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

               (7)

               Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2011. do 30. rujna 2012. („RRIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).

         3.2
         Strane obuhvaćene postupkom

               (8)

               Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila proizvođače izvoznike, proizvođače u Uniji, uvoznike i korisnike koji su joj poznati kao i podnositelja zahtjeva i tijela zemlje izvoznice. Zainteresiranim stranama omogućeno je da iznesu svoje stavove u pisanom obliku i zatraže raspravu unutar roka određenog u obavijesti o pokretanju postupka.

               (9)

               S obzirom na mogući velik broj proizvođača izvoznika u Ruskoj Federaciji koji su uključeni u ispitni postupak, uzorkovanje je u početku predviđeno u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje uistinu potrebno i kako bi, ako odluči da jest, mogla odabrati uzorak, od proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije tražilo se da se jave u roku od 15 dana od pokretanja postupka i da Komisiji dostave podatke zatražene u obavijesti o pokretanju.

               (10)

               S obzirom na to da su samo dva proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije dostavila podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazila da su voljna dalje surađivati s Komisijom, odlučeno je da se ne provede uzorkovanje za proizvođače izvoznike.

               (11)

               Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije i pozvala zainteresirane strane da dostave svoje komentare o tome unutar roka predviđenog u obavijesti o pokretanju postupka. Privremeni uzorak sastojao se od pet proizvođača iz Unije za koje je utvrđeno da su reprezentativni za industriju Unije u smislu obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.

               (12)

               U izostanku ikakvih komentara predložena trgovačka društva odabrana su za uključivanje u konačni uzorak i o tome su obaviještene zainteresirane strane. Međutim jedno od konačno odabranih trgovačkih društava naknadno se povuklo iz uzorka. Komisija je stoga odlučila smanjiti uzorak na preostala četiri trgovačka društva koja su i dalje bila reprezentativna za industriju Unije u smislu obujma proizvodnje (29,3 %) i prodaje (20,9 %) istovjetnog proizvoda u Uniji.

               (13)

               Iako je uzorkovanje predviđeno u obavijesti o pokretanju postupka i za nepovezane uvoznike, nije se javio nijedan nepovezani uvoznik i nijedan korisnik. Stoga uzorkovanje nepovezanih uvoznika nije provedeno.

               (14)

               Upitnici su poslani četirima proizvođačima iz Unije u uzorku, dvama proizvođačima izvoznicima u Ruskoj Federaciji i povezanom uvozniku.

         3.3
         Odgovori na upitnike

               (15)

               Odgovori na upitnike primljeni su od četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, povezanog uvoznika i jednog proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije.

               (16)

               Iako su se u početku bila javila dva proizvođača iz Ruske Federacije, samo je jedan od njih dostavio odgovor na upitnik i za njega se smatra da surađuje u ispitnom postupku. Taj proizvođač izvoznik koji surađuje 100 %-tni je vlasnik društva kćeri sa sjedištem u Italiji koje isto tako proizvodi SWR i uvozi dotični proizvod iz Ruske Federacije. Drugi proizvođač dostavio je podnesak u vrijeme pokretanja ispitnog postupka, ali nije ispunio upitnik, iako je pozvan da to učini. Stoga se smatra da drugi proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku.

         3.4
         Posjeti radi provjere

               (17)

               Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i posljedične štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere provedeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:

                           (a)

                           proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Njemačka,

                                       —

                                       BRIDON International Ltd., Ujedinjena Kraljevina,

                                       —

                                       TEUFELBERGER Seil GmbH, Austrija,

                                       —

                                       Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugal;

                           (b)

                           proizvođač izvoznik iz Ruske Federacije:

                                       —

                                       JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepovec;

                           (c)

                           povezani uvoznik:

                                       —

                                       REDAELLI Tecna SpA, Italija.

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   1.   Dotični proizvod

               (18)

               Dotični proizvod isti je kao onaj u početnom ispitnom postupku i zadnjem ispitnom postupku, koji je doveo do uvođenja mjera koje su trenutačno na snazi, tj. željezna ili čelična užad i kabeli, uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, s priborom ili bez njega (koji se u industrijskoj terminologiji često naziva „SWR”), trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 („dotični proizvod”).

         2.   Istovjetni proizvod

               (19)

               Trenutačnim ispitnim postupkom u vezi s revizijom nakon isteka mjera potvrđeno je da SWR koji se proizvodi u Ruskoj Federaciji i izvozi u Uniju i SWR koji u Uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i krajnju namjenu zbog čega se smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

   1.   Uvodne napomene

               (20)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je odvija li se trenutačno damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.

               (21)

               Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 10., nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije. Proizvođač izvoznik koji surađuje predstavljao je 99 % izvoza dotičnog proizvoda iz Ruske Federacije u Uniju tijekom RRIP-a. Na temelju toga zaključeno je da je razina suradnje visoka.

               (22)

               S obzirom na to da ostala dva poznata proizvođača iz Ruske Federacije nisu surađivala u ispitnom postupku, niže navedeni nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga morali su se temeljiti na najboljim dostupnim činjenicama, uključujući podatke Eurostata, službene statističke podatke Rusije i ograničene podatke dobivene od drugog proizvođača.

         2.   Damping uvoza tijekom RRIP-a

               (23)

               Prema zahtjevu za reviziju, izvoz iz Ruske Federacije u Uniju navodno je bio dampinški uz prosječnu maržu od 130,8 %. Kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka (stavak 4.1.), podnositelj zahtjeva usporedio je cijene izvoza iz Ruske Federacije u Uniju (na razini franko tvornica) s domaćim cijenama u Ruskoj Federaciji.

         2.1
         Uobičajena vrijednost

               (24)

               U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, za proizvođača izvoznika koji surađuje najprije je utvrđeno je li njegova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na ruskom domaćem tržištu reprezentativna, tj. je li ukupan obujam te prodaje bio jednak ili veći od 5 % ukupnog obujma odgovarajuće izvozne prodaje u Uniju. Za domaću prodaju istovjetnog proizvoda koju je vršio proizvođač izvoznik koji surađuje utvrđeno je da je ukupno reprezentativna.

               (25)

               Nakon toga Komisija je utvrdila vrste istovjetnog proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje taj proizvođač izvoznik, a koje su identične ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju za izvoz u Uniju.

               (26)

               Zatim je ispitano je li domaća prodaja koju je vršio proizvođač izvoznik koji surađuje bila reprezentativna za svaku vrstu proizvoda, tj. je li domaća prodaja svake vrste proizvoda predstavljala barem 5 % obujma prodaje iste vrste proizvoda Uniji. Za vrste proizvoda koje su prodane u reprezentativnim količinama zatim je ispitano je li ta prodaja izvršena u uobičajenom tijeku trgovine („UTT”) u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe.

               (27)

               Ispitivanje je li domaća prodaja svake vrste proizvoda koja je na domaćem tržištu prodana u reprezentativnim količinama izvršena u UTT-u provedeno je tako da je utvrđen udjel profitabilne prodaje dotične vrste proizvoda nezavisnim kupcima. U svim slučajevima kad je domaća prodaja određene vrste proizvoda izvršena u dostatnim količinama i u UTT-u, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni izračunanoj kao ponderirani prosjek ukupne domaće prodaje te vrste tijekom RRIP-a.

               (28)

               Za preostale vrste proizvoda čija domaća prodaja nije bila reprezentativna ili nije izvršena u UTT-u uobičajena je vrijednost izračunana u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe. Uobičajena vrijednost izračunana je zbrajanjem troškova proizvodnje vrsta koje su izvezene, prilagođenom prema potrebi, razumnog postotka za prodajne, opće i administrativne troškove i razumne profitne marže, na temelju stvarnih podataka o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u UTT-u, u skladu s člankom 2. stavkom 6. prvom rečenicom Osnovne uredbe.

         2.2
         Izvozna cijena

               (29)

               Za izvoznu prodaju na tržište Unije koju je ruski proizvođač izvoznik koji surađuje izvršio izravno nezavisnim kupcima, izvozna cijena utvrđena je na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

               (30)

               Za izvozne transakcije gdje je izvoz u Uniju izvršen putem povezanog društva za trgovinu, izvozna je cijena izračunana na temelju prve preprodajne cijene koju je nezavisnim kupcima u Uniji naplatio povezani trgovac, prema članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. Učinjene su prilagodbe kako bi se u obzir uzeli svi troškovi nastali između uvoza i preprodaje, a za dobit, radi utvrđivanja pouzdane izvozne cijene. U izostanku podataka od nezavisnih uvoznika u vezi s razinom dobiti ostvarene tijekom RRIP-a upotrijebljena je prosječna profitna marža od 5 %.

         2.3
         Usporedba

               (31)

               Usporedba između ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine.

               (32)

               Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se pokazalo da utječu na cijene i na usporedivost cijena. U tu svrhu učinjene su odgovarajuće prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, osiguranja, rukovanja, utovara i popratnim troškovima, financijskim troškovima, troškovima pakiranja, provizijama i rabatima gdje je to bilo primjenjivo i opravdano.

         2.4
         Dampinška marža

               (33)

               Kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Tom se usporedbom pokazalo postojanje dampinga u iznosu od 4,7 % za tog proizvođača izvoznika.

         3.   Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

   3.1
         Uvodne napomene

               (34)

               U daljnjem tijeku analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. U tom pogledu analizirani su sljedeći elementi: obujam i cijene dampinškog uvoza iz Ruske Federacije, privlačnost tržišta Unije i tržištâ ostalih trećih zemalja, proizvodni kapacitet i višak kapaciteta za izvoz u Ruskoj Federaciji.

         3.2
         Obujam i cijene dampinškog uvoza iz Ruske Federacije

               (35)

               Prema podacima Eurostata, tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz Ruske Federacije povećao se s 2 005 tona u 2009. na 2 343 tone u RRIP-u, što je predstavljalo oko 1 % potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a i razmatranog razdoblja. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 33., proizvođač uvoznik koji surađuje vršio je uvoz po dampinškim cijenama (4,7 %) unatoč antidampinškoj pristojbi na snazi.

         3.3
         Privlačnost tržišta Unije i tržištâ ostalih trećih zemalja

               (36)

               Izvoz u Uniju činio je 3 % ukupne prodaje proizvođača koji surađuje, a većina prodaje (85 %) izvršena je na ruskom domaćem tržištu. Domaće tržište poraslo je za 38 % u razmatranom razdoblju (7) i moglo bi i dalje rasti nastavi li rasti BDP Ruske Federacije, kako predviđaju javno dostupni izvori specijalizirani za gospodarsku analizu. Nadalje na temelju podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka pokazalo se da proizvođač koji surađuje ne proizvodi sve vrste dotičnog proizvoda zbog čega je njegov konkurentski pritisak na proizvođače iz Unije ograničen. To vjerojatno vrijedi i za ostala dva proizvođača u pogledu nedostupnosti podataka o ulaganju u nove strojeve kojima bi se, na primjer, omogućio veći opseg proizvodnje dotičnog proizvoda. Nadalje čini se da se ograničen konkurentski pritisak proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije potvrđuje i prisutnošću proizvođača iz Unije na ruskom tržištu. Prema službenim statističkim podacima ruskih carina izvoz dotičnog proizvoda proizvođača iz Unije u Rusku Federaciju predstavljao je 30 % ukupnog uvoza istovjetnog proizvoda na rusko tržište tijekom RRIP-a, što znači da su proizvođači iz Unije bili najveći izvoznik na rusko tržište.

               (37)

               Podnositelj zahtjeva u odgovoru na konačnu objavu tvrdio je da je planirani BDP Rusije (u rasponu od 3 %) umjeren i da neće rezultirati daljnjim razvojem ruskog tržišta SWR-a. Zbog toga rusko tržište možda neće moći prihvatiti dodatni obujam istovjetnog proizvoda. U tom pogledu napominje se da je rast ruskog BDP-a tijekom razmatranog razdoblja, tj. od 2009. do kraja RIP-a, bio niži od predviđenog rasta za 2014. te da je unatoč tomu na ruskom tržištu SWR-a zabilježen porast od 38 %. Stoga se argument odbacuje.

               (38)

               Ista je strana istaknula i nove vrste proizvodâ koje je nedavno osmislio proizvođač izvoznik (u suradnji sa svojim društvom kćeri smještenim u Uniji) te je tvrdila da je to dokaz da je taj proizvođač u razmatranom razdoblju ulagao. Međutim ta činjenica nije u suprotnosti s nalazom da proizvođač izvoznik koji surađuje ne može proizvesti sve vrste užadi (osobito SWR visokog cjenovnog razreda). Stoga se argument odbacuje.

               (39)

               Privlačnost tržišta Unije treba sagledati i u kontekstu toga što su ruski proizvođači izvoznici stekli neke proizvođače iz Unije. Zaista, dva ruska proizvođača trenutačno su vlasnici društava kćeri sa sjedištem u Uniji. Posjetom radi provjere društvu kćeri sa sjedištem u EU-u u vlasništvu izvoznika koji surađuje otkriveno je da se njegova prodaja većinom zaključuje na europskom tržištu i da je povezana prodaja između proizvođača koji surađuje i tog društva kćeri tijekom RRIP-a i dalje bila ograničena.

               (40)

               Na temelju tih podataka izvoznika koji surađuje treba naglasiti da je ruski obujam izvoza dotičnog proizvoda u treće zemlje četverostruko premašivao obujam izvoza u Uniju tijekom RRIP-a. Utvrđeno je da su cijene izvoza proizvođača izvoznika koji surađuje u treće zemlje u prosjeku niže od cijena domaće prodaje u Ruskoj Federaciji, ali u prosjeku više od cijena izvoza na tržište Unije. Zbog toga se može zaključiti da je izvozna prodaja za tržišta trećih zemalja privlačnija od prodaje za tržište Unije. U tom se kontekstu napominje i da postoje davno uspostavljeni kanali prodaje s tržištima Zajednice nezavisnih država („ZND”).

               (41)

               Podnositelj zahtjeva u odgovoru na konačnu objavu tvrdio je da su izvozne cijene ruskih proizvođača za tržišta trećih zemalja zapravo niže od izvoznih cijena za Uniju. U tom kontekstu iznesena je usporedba prosječnih izvoznih cijena za Ukrajinu i za neke europske zemlje na temelju navodnih ruskih carinskih statistika. U potvrdu usporedbe nisu dostavljeni izvorni podaci. U tom pogledu napominje se da su u ispitnom postupku na temelju provjerenih podataka iz upitnika dobivenih od proizvođača izvoznika koji surađuje uspoređene razlike u cijeni između ruskih izvoznih cijena u Uniju i na tržišta trećih zemalja. Usporedba je izvršena na razini franko tvornica uzimajući u obzir razlike između vrsti proizvoda i razine trgovanja. Prosječna cijena koju je dostavio podnositelj zahtjeva ne upućuje na složenost komponenti i raspona cijena na tržištu SWR-a koji su rezultat znatnog broja raznih proizvoda i različitih razina trgovanja. Stoga se argument odbacuje.

               (42)

               Ista strana tvrdila je da razina obujma izvoza industrije Unije u Rusku Federaciju u ovom predmetu nije važna te je istaknula povećani uvoz iz Narodne Republike Kine u Rusku Federaciju i potrebu za njegovim razmatranjem u analizi jer taj uvoz čini konkurentsku prijetnju za prisutnost ruskih proizvođača na ruskom tržištu i tržištu ZND-a. U tom pogledu nije važna činjenica da su proizvođači iz Unije predvodnici u izvozu na rusko tržište jer između ostalog potvrđuje činjenicu da ruski proizvođači ne mogu proizvesti sve vrste SWR-a za kojima na ruskom tržištu postoji potražnja. Kad je riječ o kineskom izvozu u Rusku Federaciju, napominje se da on raste usporedo s brzim rastom potražnje na ruskom tržištu. Za potrebe daljnje analize nisu dostavljene informacije primjerice o razinama cijena kineskog uvoza u Rusku Federaciju ili u zemlje ZND-a ili o obilježjima uvezenog proizvoda koji je predmetom ispitnog postupka. Naposljetku napominje se da su prema ruskim carinskim statistikama ruski proizvođači dotičnog proizvoda i dalje tijekom RRIP-a bili predvodnici na domaćem tržištu SWR-a, a ukupan uvoz na to tržište iznosio je samo 15 % ruskog tržišta SWR-a. Stoga se argument odbacuje.

         3.4
         Proizvodni kapacitet i višak kapaciteta dostupnog za izvoz u Ruskoj Federaciji

               (43)

               Prema zahtjevu za pokretanje revizije, proizvodni kapacitet svih ruskih proizvođača izvoznika iznosio je 115 000 tona. Tijekom ispitnog postupka ponovnom ocjenom podnositelja zahtjeva pokazalo se da ruski proizvodni kapacitet iznosi između 220 000 i 250 000 tona, ali to nije potkrijepljeno nikakvim dokazima. Na temelju provjerenih podataka izvoznika koji surađuje, podataka koje je podnio drugi poznati proizvođač i podataka iz zahtjeva o trećem proizvođaču, proizvodni kapacitet svih ruskih proizvođača dotičnog proizvoda utvrđen je na razini od oko 158 000 tona. U tom se kontekstu napominje da su u razmatranom razdoblju na proizvodnom kapacitetu proizvođača izvoznika koji surađuje izvršene strukturne prilagodbe zbog kojih je zatvoren jedan proizvodni pogon.

               (44)

               Jedna strana u odgovoru na konačnu objavu tvrdila je da su neki strojevi iz zatvorenog proizvodnog pogona prevezeni na drugo mjesto proizvodnje proizvođača koji surađuje. Međutim, u potvrdu te tvrdnje nisu dostavljeni dokazi. U tom pogledu potvrđuje se da dokazi prikupljeni u ispitnom postupku potvrđuju da je u razmatranom razdoblju proizvođač koji surađuje proveo znatne strukturne prilagodbe, što je uključivalo otpis nekih strojeva na sva tri mjesta proizvodnje i zatvaranje jednog proizvodnog pogona. U isto vrijeme ne može se isključiti mogućnost da su određeni strojevi iz zatvorenog proizvodnog pogona prevezeni u preostale pogone. U svakom slučaju to ne utječe na procjenu proizvodnog kapaciteta tog proizvođača i Rusije u cjelini, što ta strana nije opovrgavala. Stoga se argument odbacuje.

               (45)

               U pogledu pitanja iskorištenosti kapaciteta i viška kapaciteta, na temelju podataka dvaju proizvođača i u nedostatku preciznih podataka o iskorištenosti kapaciteta trećeg proizvođača, pretpostavljeno je da je njegova iskorištenost kapaciteta bila na razini iskorištenosti kapaciteta drugih dvaju proizvođača tj. 90 % tijekom RRIP-a. S obzirom na prethodno navedeno, zaključeno je da ukupan rezervni kapacitet u Ruskoj Federaciji iznosi oko 17 000 tona. To je odgovaralo oko 8 % potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a.

         3.5
         Zaključak

               (46)

               S obzirom na nalaze da je tijekom RRIP-a uvoz iz Ruske Federacije i dalje bio dampinški, postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Unije u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera.

               (47)

               Međutim, treba naglasiti sljedeće točke. Prvo, u Ruskoj Federaciji postoji ograničen rezervni kapacitet koji bi mogla apsorbirati brzo rastuća potražnja na domaćem tržištu. Drugo, ruski proizvođači nemaju kapacitet za dostavu svih vrsta užadi zbog čega je njihov konkurentski pritisak na tržištu Unije ograničen. Treće, dva od triju poznatih proizvođača izvoznika 100 %-tni su vlasnici društava kćeri u Uniji koja proizvode istovjetni proizvod. Na temelju podataka primljenih od društva kćeri proizvođača izvoznika koji surađuje vidljivo je da se istovjetni proizvod koji proizvodi to društvo kćer prodaje prvenstveno na tržištu Unije, dok proizvođač izvoznik proizvodi i prodaje istovjetni proizvod većinom za rusko tržište. Uz to, ti ruski proizvođači dobro su trgovinski povezani s tržištima trećih zemalja, posebno tržištima ZND-a, koja su ruskim izvoznicima privlačnija jer su cijene koje se u prosjeku naplaćuju na tim tržištima više od onih koje se naplaćuju u Uniji. Na temelju toga zaključeno je da nije vjerojatno da bi uvoz dotičnog proizvoda iz Ruske Federacije značajno porastao u slučaju da mjere prestanu vrijediti.

         D.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

               (48)

               SWR tijekom RRIP-a proizvodi više od 30 proizvođača iz Unije. Stoga se smatra da proizvodnja tih proizvođača (utvrđena na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju i za ostale proizvođače iz Unije na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva) čini proizvodnju u Uniji u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

               (49)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 12., uzorak je odabran zbog velikog broja proizvođača u Uniji. Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su na sljedećim dvjema razinama:

                           —

                           makroekonomski elementi (proizvodnja, kapacitet, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, prosječne jedinične cijene, visina dampinške marže) ocijenjeni su, na razini ukupne proizvodnje Unije, na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju i podataka Eurostata, a za ostale proizvođače iz Unije upotrijebljena je procjena koja se temeljila na podacima dobivenima od podnositelja zahtjeva,

                           —

                           analiza mikroekonomskih elemenata (tj. zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) provedena je za proizvođače iz Unije u uzorku na temelju njihovih podataka koji su provjereni.

         E.   STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE

   1.   Potrošnja u Uniji

               (50)

               Potrošnja u Uniji povećala se za 8 % s 195 426 tona na 211 380 tona između 2009. i RRIP-a,

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Potrošnja u Uniji (u tonama)

                           195 426

                           206 940

                           213 350

                           211 380

                              Indeks

                              100

                              106

                              109

                              108

         2.   Trenutačni uvoz iz Ruske Federacije

   2.1
         Obujam, tržišni udjel i cijene uvoza iz Ruske Federacije

               (51)

               Prema podacima Eurostata obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Ruske Federacije povećao se s 2 005 tona na 2 343 tone između 2009. i RRIP-a. Unatoč tom povećanju ti su obujmi manji od uvoza iz Ruske Federacije tijekom zadnjeg ispitnog postupka kad je uvoz iznosio 2 908 tona za 2005. i 3 323 tone za razdoblje između 1. srpnja 2005. i 30. lipnja 2006. („zadnji RRIP”). Nadalje, od kraja RRIP-a uvoz iz Rusije pokazuje silazno kretanje (pad od 20 %).

               (52)

               Tržišni udjel ruskog uvoza iznosio je 1,03 % 2009. i 1,11 % u RRIP-u.

               (53)

               U pogledu uvoznih cijena, one su se tijekom razmatranog razdoblja stalno povećavale za 12 %.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Uvoz (u tonama)

                           2 005

                           2 197

                           2 549

                           2 343

                              indeks

                              100

                              110

                              127

                              117

                           Tržišni udjel

                           1,03 %

                           1,06 %

                           1,19 %

                           1,11 %

                              indeks

                              100

                              103

                              116

                              108

                           Cijena uvoza

                           1 054

                           1 084

                           1 171

                           1 178

                              indeks

                              100

                              103

                              111

                              112

         2.2
         Obaranje cijena

               (54)

               Obaranje cijena utvrđeno je na temelju izvoznih cijena ruskog proizvođača koji surađuje, bez antidampinške pristojbe, i utvrđeno je da iznosi između 54,7 % i 69,0 % ovisno o vrsti proizvoda, s ponderiranom prosječnom maržom obaranja cijena od 63,4 %. Međutim, s obzirom na malen obujam uvoza iz Ruske Federacije i niz različitih vrsta SWR-a koje postoje, obaranje cijena moglo se utvrditi samo na temelju malog broja identičnih vrsta proizvoda s malim obujmom (19,9 tona). Stoga se marža obaranja cijena može smatrati samo okvirnom.

         3.   Uvoz iz drugih zemalja

   3.1
         Obujam, tržišni udjel i cijene uvoza iz drugih zemalja

               (55)

               Uvoz iz zemalja koje nisu Ruska Federacija povećao se za 10,6 % tijekom razmatranog razdoblja, što je veće povećanje od povećanja potrošnje na tržištu Unije (+ 8 %). Unatoč tome što su zemlje koje nisu Ruska Federacija dobile tržišni udio na tržištu Unije, zasebni tržišni udjeli mogu se smatrati stabilnima.

               (56)

               Glavne zemlje izvoznice tijekom RRIP-a bile su Južna Koreja s tržišnim udjelom od 16 %, nakon koje su slijedili NRK (1,78 %), Tajland s tržišnim udjelom od oko 1,65 % i Ruska Federacija (vidjeti gore, 1,11 % tržišnog udjela), dok je tržišni udjel industrije Unije iznosio blizu 60 %.

                           Zemlje/Uvoz u tonama

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Južna Koreja

                           32 027

                           23 926

                           28 906

                           34 798

                           Kina

                           5 797

                           4 067

                           5 174

                           3 765

                           Tajland

                           3 673

                           3 815

                           5 348

                           3 499

                           Ostale zemlje

                           34 938

                           38 974

                           39 376

                           42 444

                           Međuiznos
                           (isključujući Rusku Federaciju)

                           76 435

                           70 782

                           78 804

                           84 506

                           Rusija

                           2 005

                           2 197

                           2 548

                           2 343

                           Ukupan uvoz
                           (uključujući Rusku Federaciju)

                           78 440

                           72 979

                           81 352

                           86 849

         3.2
         Obaranje cijena

               (57)

               Ukupne prosječne cijene uvoza istovjetnog proizvoda iz drugih zemalja ostale su stabilne i nepromijenjene tijekom razmatranog razdoblja i obarale su cijene industrije Unije u prosjeku za 57 %.

         4.   Stanje industrije Unije

               (58)

               Komisija je prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe ispitala sve bitne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.

         4.1
         Uvodne napomene

               (59)

               S obzirom na to da je u pogledu industrije Unije primijenjeno uzorkovanje, šteta je ocijenjena na temelju podataka prikupljenih na razini cijele industrije Unije („IU”) (makroekonomski elementi kako su definirani u uvodnoj izjavi 49.) i na temelju podataka prikupljenih na razini proizvođača iz Unije u uzorku (mikroekonomski elementi kako su definirani u uvodnoj izjavi 49.).

         (a)   Proizvodnja

               (60)

               Proizvodnja IU-a povećala se za 6 % između 2009. i RRIP-a, tj. s 214 475 tona na 228 368 tona. U kontekstu povećane potrošnje (+ 8 %) kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52., industrija Unije povećala je svoj obujam proizvodnje za 6 %.

                           IU

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Obujam proizvodnje (u tonama)

                           214 475

                           223 385

                           224 559

                           228 368

                              indeks

                              100

                              104

                              105

                              106

         (b)   Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta

               (61)

               Povećanjem potrošnje u Uniji (+ 8 %) potaknuto je i povećanje proizvodnje industrije Unije za 6 %.

                           IU

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Kapacitet

                           348 852

                           371 187

                           366 976

                           369 134

                              indeks

                              100

                              106

                              105

                              106

                           Iskorištenost kapaciteta

                           61,5 %

                           60,2 %

                           61,2 %

                           61,9 %

                              indeks

                              100

                              98

                              100

                              101

         (c)   Obujam prodaje

               (62)

               Prodaja IU-a na tržištu Unije povećala se za 7 % između 2009. i RRIP-a.

                           IU

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Prodaja nepovezanim stranama u Uniji (u tonama)

                           116 902

                           133 824

                           131 085

                           124 524

                              indeks

                              100

                              114

                              112

                              107

         (d)   Tržišni udjel

               (63)

               IU je uspio održati relativno stabilan tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja, tj. na razini od 60 % u 2009. i 59 % tijekom RRIP-a.

                           IU

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Tržišni udjel

                           60 %

                           65 %

                           61 %

                           59 %

                              indeks

                              100

                              108

                              102

                              98

         (e)   Rast

               (64)

               Između 2009. i RRIP-a, kad se potrošnja u Uniji povećala za 8 %, i obujam prodaje IU-a povećao se za 7 %. Tržišni udjel IU-a stoga se može smatrati stabilnim, iako je IU izgubio malen dio tržišnog udjela dok se uvoz iz Ruske Federacije blago povećao.

         (f)   Zaposlenost

               (65)

               Dok su proizvođači iz Unije u uzorku pokazali povećanje od 5 % tijekom razmatranog razdoblja, procjena razine zaposlenosti čitavog IU-a koju je proveo podnositelj zahtjeva drukčija je i pokazuje silazno kretanje, tj. smanjenje od 6 % između 2009. i RRIP-a.

                           IU

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Zaposlenost

                           3 763

                           3 776

                           3 688

                           3 544

                              indeks

                              100

                              100

                              98

                              94

         (g)   Visina dampinške marže

               (66)

               U pogledu utjecaja visine utvrđenih stvarnih dampinških marži (4,7 %) na IU, s obzirom na nizak ukupni obujam uvoza iz Ruske Federacije i relativno nisku dampinšku maržu, taj se utjecaj ne može smatrati značajnim.

         (h)   Zalihe

               (67)

               Razina završnih zaliha IU-a smanjila se između 2009. i RRIP-a.

                           Proizvođači u uzorku

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Završne zalihe (u tonama)

                           11 723

                           10 240

                           9 813

                           10 489

                              indeks

                              100

                              87

                              84

                              89

         (i)   Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene

               (68)

               Jedinične prodajne cijene IU-a povećale su se za 8 % između 2009. i RRIP-a. To kretanje cijena povezano je s činjenicom da je IU mogao povećanje troška proizvodnje (za 8 %) prenijeti na korisnike. Ono je povezano i s postupnom migracijom IU-a prema SWR-u većeg promjera i većem usredotočenju na užad s posebnom namjenom.

                           Proizvođači u uzorku

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Prosječna jedinična prodajna cijena u EU-u (EUR/tona)

                           3 625

                           3 658

                           3 809

                           3 911

                              indeks

                              100

                              101

                              105

                              108

         (j)   Plaće

               (69)

               Između 2009. i RRIP-a prosječna plaća po ekvivalentu punog radnog vremena („EPRV”) povećala se za 20 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon restrukturiranja nekih od trgovačkih društava u uzorku udjel radnika u administraciji u odnosu na udjel radnika u proizvodnji povećao se tijekom razmatranog razdoblja, što se odražava u povećanju prosječnog troška plaće po zaposleniku.

                           Proizvođači u uzorku

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Plaće po EPRV-u (u EUR)

                           42 393

                           45 174

                           48 718

                           51 052

                              indeks

                              100

                              107

                              115

                              120

         (k)   Produktivnost

               (70)

               Produktivnost radne snage IU-a, izmjerena proizvodnja po EPRV-u zaposlenih po godini, bila je promjenjiva tijekom razmatranog razdoblja i to tako da se smanjila 2010. i opet povećala 2011. i tijekom RRIP-a.

                           IU

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Produktivnost

                           58

                           52

                           53

                           55

                              indeks

                              100

                              88

                              90

                              94

         (l)   Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (71)

               Ulaganja u SWR povećala su se za 271 % tijekom razmatranog razdoblja, bila su značajna i iznosila su gotovo 16 milijuna EUR tijekom RRIP-a. Proizvođači u uzorku nisu imali poteškoća s prikupljanjem kapitala tijekom razmatranog razdoblja. Nadalje, velik udjel ulaganja mogao se financirati vlastitim novčanim tokovima.

                           Proizvođači u uzorku

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Ulaganja (u tisućama EUR)

                           5 845

                           6 025

                           12 656

                           15 839

                              indeks

                              100

                              103

                              217

                              271

         (m)   Profitabilnost na tržištu Unije

               (72)

               Proizvođači u uzorku uspjeli su ostvariti dobit tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Dobit ostvarena od 2009. do RRIP-a – unatoč smanjenju u usporedbi s 2009. – bila je značajno iznad ciljne dobiti od 5 % određene u početnom ispitnom postupku.

                           Proizvođači u uzorku

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Profitabilnost na tržištu Unije

                           14,8 %

                           10,1 %

                           10,6 %

                           10,6 %

                              indeks

                              100

                              68

                              72

                              72

         (n)   Povrat ulaganja

               (73)

               Povrat ulaganja („PU”), izražen kao ukupna dobit ostvarena djelatnosti u vezi s SWR-om u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti imovine izravno ili neizravno povezane s proizvodnjom SWR-a okvirno je pratio prethodno opisana kretanja profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Unatoč smanjenju taj pokazatelj ostaje razmjerno visok.

                           Proizvođači u uzorku

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           PU

                           37,7 %

                           23,4 %

                           25 %

                           23 %

                              indeks

                              100

                              62

                              66

                              61

         (o)   Novčani tok

               (74)

               Stanje novčanog toka sveukupno je i dalje vrlo pozitivno unatoč manjim pogoršanjima između 2009. i RRIP-a: ono u određenoj mjeri prati kretanja profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

                           Proizvođači u uzorku

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RRIP

                           Novčani tok (u tisućama EUR)

                           57 545

                           40 640

                           38 297

                           43 380

                              indeks

                              100

                              71

                              67

                              75

         (p)   Oporavak od učinaka prošlog dampinga

               (75)

               Većina pokazatelja pokazuje da je IU prilagodio svoju proizvodnu opremu kako bi se spremnije suočio s novim gospodarskim okruženjem i kako bi mogao iskoristiti prilike na tržištima Unije i izvan Unije gdje se mogu postići visoke marže. Poboljšanje gospodarskog i financijskog stanja IU-a nakon uvođenja antidampinških mjera 2001. pokazuje da su mjere učinkovite i da se IU oporavio od učinaka prošlih dampinških praksi.

         4.2
         Zaključak

               (76)

               Tijekom razmatranog razdoblja IU je više ili manje uspio održati svoj tržišni udjel, cijene su se povećale za 8 %, zalihe su ostale na razumnoj razini, dok su se obujam proizvodnje i potrošnja povećali. IU je ostvarivao dobit tijekom razmatranog razdoblja, iako je dobit tijekom RRIP-a bila na nižoj razini nego 2009. S obzirom na gore navedeno, može se zaključiti da IU nije pretrpio materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.

         F.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

               (77)

               Ispitano je i je li vjerojatno ponavljanje štete u slučaju da mjere prestanu vrijediti. Ocjenjuje se da to nije vjerojatno zbog niže razjašnjenih razloga.

               (78)

               Kako je naglašeno u uvodnoj izjavi 54., utvrđeno je da cijene uvoza iz Ruske Federacije snižavaju cijene EU-a. Međutim, s obzirom na nizak obujam sličnih vrsta proizvoda, trenutačna marža sniženja cijena može se smatrati samo okvirnom.

               (79)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 51., obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Ruske Federacije iznosio je 2 005 tona 2009. i 2 343 tona tijekom RRIP-a, što je predstavljalo tržišni udjel od 1,03 %, odnosno 1,11 %.

               (80)

               Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 43. i 45., ukupni ruski kapacitet procjenjuje se na oko 158 000 tona, dok se tijekom zadnjeg ispitnog postupka procjenjivao otprilike na razini ukupne potrošnje EU-a, odnosno 220 000 tona. Nadalje trenutačno se čini da je rezervni kapacitet ograničen.

               (81)

               Tijekom zadnjeg ispitnog postupka ocijenjeno je da rusko tržište ne može apsorbirati razinu opskrbe. Trenutačno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 36., domaća potrošnja SWR-a u Rusiji tijekom razmatranog se razdoblja značajno povećala, za 38 %. Uz to, u javno dostupnim gospodarskim prognozama predviđa se snažno povećanje BDP-a u Ruskoj Federaciji u nadolazećim godinama. Stoga je vjerojatno da će rastuće rusko tržište apsorbirati ruski rezervni kapacitet, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., s obzirom na to da su ruske cijene oko 11 % više od cijena izvoza u EU. Osim toga ruske izvozne cijene za druga tržišta, odnosno za zemlje ZND-a u prosjeku su 5,6 % više od cijena izvoza u EU. Stoga nije vjerojatno da će značajne količine bilo rezervnog kapaciteta, bilo njegove trenutačne prodaje na isplativijem domaćem tržištu i/ili na tržištima zemalja ZND-a biti preusmjerene na tržište Unije.

               (82)

               U svjetlu prethodno navedenog, zaključuje se da stavljanje izvan snage mjera na uvoz podrijetlom iz Ruske Federacije vrlo vjerojatno ne bi za posljedicu imalo ponavljanje materijalne štete za IU kao cjelinu.

         G.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (83)

               U svjetlu prethodno navedenog trebalo bi staviti izvan snage antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz SWR-a iz Ruske Federacije i okončati trenutačni postupak u skladu s člankom 9. stavkom 2. i člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (84)

               Sve strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti da se postojeće mjere u vezi s uvozom podrijetlom iz Ruske Federacije mjere okončaju. Dano im je i razdoblje unutar kojem su mogle podnijeti prigovore nakon te objave. Jedna zainteresirana strana dostavila je primjedbe te zatražila raspravu u nazočnosti službenika za usmene rasprave, što joj je i odobreno,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Stavljaju se izvan snage antidampinške mjere u vezi s uvozom čelične užadi i kabelâ uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, s priborom ili bez njega, podrijetlom iz Ruske Federacije i trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 i okončava se postupak u vezi s tim uvozom.
   Članak 2.
   Okončava se postupak revizije nakon isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz čelične užadi i kabelâ uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, s priborom ili bez njega, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 i podrijetlom iz Ruske Federacije, pokrenut na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. NEVEROVIC

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 211, 4.8.2001., str. 1.

      (3)  SL L 285, 31.10.2007., str. 52.

      (4)  SL L 285, 31.10.2007., str. 1.

      (5)  SL L 36, 9.2.2012., str. 1.

      (6)  SL C 330, 27.10.2012., str. 5.

      (7)  Prema podacima koje je dostavio Prommetiz – rusko udruženje proizvođača hardvera.