title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/942 оd 1. lipnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframovog karbida, taljenog volframovog karbida i volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  2.6.2017

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 142/53

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/942
      оd 1. lipnja 2017.
      o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframovog karbida, taljenog volframovog karbida i volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
      budući da:
      1.   POSTUPAK

      1.1.   Mjere na snazi

                  (1)

                  Vijeće je Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2737/90 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”, „Kina” ili „predmetna zemlja”) („početni ispitni postupak”). Komisija je Odlukom 90/480/EEZ (3) prihvatila obveze koje su ponudila dva glavna izvoznika u pogledu proizvoda na koji se primjenjuju mjere.

                  (2)

                  Nakon povlačenja preuzetih obveza dvaju predmetnih kineskih izvoznika, Vijeće je Uredbom Vijeća (EZ) br. 610/95 (4) izmijenilo Uredbu (EEZ) br. 2737/90 i uvelo konačnu pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida.

                  (3)

                  Nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera te su mjere Uredbom Vijeća (EZ) br. 771/98 (5) produljene za dodatnih pet godina.

                  (4)

                  Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2268/2004 (6), nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera, uvelo antidampinšku pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz NRK-a.

                  (5)

                  Uredbom Vijeća (EZ) br. 1275/2005 (7) Vijeće je izmijenilo definiciju opsega proizvoda kako bi uključivala i volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom.

                  (6)

                  Nakon revizije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (8), Vijeće je Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 287/2011 produljilo mjere za dodatnih pet godina (9) („prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjera”).

            1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

                  (7)

                  Nakon objavljivanja obavijesti o predstojećem isteku (10) postojećih mjera, Komisija je 7. prosinca 2015. zaprimila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 („zahtjev za reviziju”).

                  (8)

                  Zahtjev je podnesen u ime šest proizvođača iz Unije („podnositelj zahtjeva”) koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje volframovog karbida, taljenog volframovog karbida i volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom („volframov karbid”) u Uniji.

                  (9)

                  Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.

            1.3.   Pokretanje postupka

                  (10)

                  Nakon što je Komisija, nakon savjetovanja s Odborom osnovanim u skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe, utvrdila da postoji dovoljno dokaza za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, ona je 23. ožujka 2016., objavom obavijesti u Službenom listu Europske unije
                      (11) („Obavijest o pokretanju postupka”), najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009.

                  (11)

                  Nekoliko korisnika tvrdilo je da su prije pokretanja trenutačnog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera zatražili od Komisije da, u slučaju pokretanja ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera, istodobno treba pokrenuti privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe. Ta je tvrdnja ponovljena i nakon objave.

                  (12)

                  Suprotno tvrdnjama, Komisiji nije podnesen takav zahtjev. Predmetne strane samo su Komisiji postavile pitanje o tome jesu li prethodni nalazi o dampingu i šteti još uvijek valjani. Ta pitanja nisu bila popraćena zahtjevom za pokretanje privremene revizije niti su te strane dostavile dokaze o trajnoj promjeni okolnosti. Valjanim zahtjevom može se smatrati samo zahtjev potkrijepljen dovoljnom količinom dokaza koji upućuju na takvu trajnu promjenu okolnosti.

            1.4.   Zainteresirane strane

                  (13)

                  Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike koji su joj poznati, kineska nadležna tijela, poznate joj uvoznike i korisnike te ih pozvala na sudjelovanje.

                  (14)

                  Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti pisane primjedbe i zatražiti saslušanje u rokovima navedenima u Obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim stranama, koje su to zatražile i pokazale da postoje posebni razlozi zašto bi trebale biti saslušane, omogućeno je da budu saslušane. Zainteresirane strane dobile su i priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

                  (15)

                  Tijekom ispitnog postupka održala su se četiri saslušanja: dva s nekoliko korisnika, jedno s proizvođačima iz Unije i jedno u nazočnosti službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima za jednog uvoznika/korisnika.

            (a)   Odabir uzorka

                  (16)

                  U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

         Odabir uzorka proizvođača izvoznika u NRK-u

                  (17)

                  S obzirom na očito veliki broj proizvođača izvoznika u NRK-u, u Obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzorka.

                  (18)

                  Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika u NRK-u zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima.

                  (19)

                  Zaprimljeni su podaci za odabir uzorka od osam proizvođača izvoznika/grupa proizvođača izvoznika u NRK-u.

                  (20)

                  U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je izvorno odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika/grupe proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima/grupama proizvođača izvoznika te s nadležnim tijelima iz NRK-a provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe.

                  (21)

                  Upitnici su poslani trima proizvođačima izvoznicima/grupama proizvođača izvoznika uvrštenima u uzorak, ali nijedan nije Komisiji dostavio tražene podatke. Stoga, kako bi prikupile potrebne podatke za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete, službe Komisije smatrale su potrebnim tražiti suradnju od preostalih proizvođača izvoznika/grupa proizvođača izvoznika koji su dostavili podatke za odabir uzorka. Savjetovanje o odabiru novog uzorka provedeno je sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima/grupama proizvođača izvoznika te s nadležnim tijelima iz NRK-a. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe. Upitnici su stoga poslani preostalim proizvođačima izvoznicima/grupama proizvođača izvoznika. Ipak nijedan od kineskih proizvođača izvoznika/grupa proizvođača izvoznika nije Komisiji dostavio tražene podatke.

         Odabir uzorka proizvođača iz Unije

                  (22)

                  Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Prema zahtjevu za reviziju u Uniji postoji devet proizvođača volframovog karbida, od kojih šest proizvodi za slobodno tržište, a tri većinom za vlastitu uporabu. Tijekom ovog postupka javilo se svih šest proizvođača iz Unije/grupa proizvođača iz Unije koji proizvode za slobodno tržište i čine 65 % ukupne proizvodnje u Uniji. Komisija je odlučila u uzorak uključiti svih šest proizvođača. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. U zadanom roku nisu zaprimljene nikakve primjedbe i stoga je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak se smatrao reprezentativnim za industriju Unije.

                  (23)

                  Tri proizvođača koji uglavnom proizvode za vlastito tržište, iako nisu surađivali, nisu se protivili ispitnom postupku.

         Odabir uzorka uvoznika/korisnika

                  (24)

                  Kako bi odlučila je li potreban odabir uzorka i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je zatražila od svih deset poznatih uvoznika/korisnika da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

                  (25)

                  Sedam trgovačkih društava javilo se u roku i svima su poslani upitnici. Sva su ta trgovačka društva bila korisnici.

            (b)   Odgovori na upitnik

                  (26)

                  Komisija je poslala upitnike šest proizvođača iz Unije, sedam poznatih korisnika, osam proizvođača izvoznika/grupa proizvođača izvoznika u NRK-u koji su bili uvršteni u uzorak te 20 poznatih proizvođača u mogućim analognim zemljama (Kanada, Japan i Sjedinjene Američke Države).

                  (27)

                  Zaprimljeni su odgovori na upitnik od šest proizvođača iz Unije, osam korisnika (od kojih su dva povezana), jednog proizvođača iz Sjedinjenih Američkih Država kao moguće analogne zemlje i jednog proizvođača iz Japana kao moguće analogne zemlje. Na upitnik nije odgovorio nijedan kineski proizvođač izvoznik/grupa proizvođača izvoznika.

                  (28)

                  Javilo se jedno njemačko udruženje proizvođača obojenih metala koje je podržalo daljnju primjenu mjera.

            (c)   Posjeti radi provjere

                  (29)

                  Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga, štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u prostorijama sljedećih društava:

                                 Proizvođači iz Unije

                                          —

                                          Eurotungstène Poudres SA, Grenoble, Francuska

                                          —

                                          Global Tungsten & Powders spol. s.r.o, Bruntál, Češka

                                          —

                                          H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Njemačka

                                          —

                                          Tikomet Oy, Jyväskylä, Finska

                                          —

                                          Treibacher Industrie AG, Althofen, Austrija

                                          —

                                          Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austrija

                                 Korisnici

                                          —

                                          Atlas Copco Secoroc AB, Fagersta, Švedska

                                          —

                                          Betek GmbH & Co. KG, Aichhalden, Njemačka

                                          —

                                          Gühring KG, Albstadt, Njemačka

                                          —

                                          Konrad Friedrichs GmbH & Co. KG, Kulmbach, Njemačka

                                          —

                                          Technogenia SAS, Sait-Jorioz, Francuska

                                 Proizvođač u analognoj zemlji

                                          —

                                          Global Tungsten & Powders Corp., Towanda, Sjedinjene Američke Države

            1.5.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

                  (30)

                  Ispitni postupak usmjeren na vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćao je razdoblje od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2015. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

            2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD

      2.1.   Proizvod iz postupka revizije

                  (31)

                  Proizvod koji je predmet ove revizije jest volframov karbid, taljeni volframov karbid i volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom („proizvod iz postupka revizije”) trenutačno razvrstan u oznake KN 2849 90 30 i ex 3824 30 00 (oznaka TARIC 3824300010).

                  (32)

                  Volframov karbid, taljeni volframov karbid i volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom spojevi su ugljika i volframa koji nastaju toplinskom obradom. Ti su proizvodi posredni proizvodi koji se koriste kao ulazni materijali u proizvodnji komponenata od teških metala kao što su alati za rezanje i visokootporne komponente od cementnog karbida, u premazima otpornima na ogrebotine, za alate za vađenje nafte i rudarske alate te za boje i vrške za razvlačenje i kovanje metala.

                  (33)

                  U razmatranom razdoblju proizvod iz postupka revizije proizvodio se u Uniji iz „primarnih” sirovina (ruda, koncentrata, amonijevog paravolframata – APT i oksida) u postupku poznatom kao „proizvodnja iz primarnih sirovina” te od otpadaka u postupku koji se naziva „proizvodnja recikliranjem”. Otpadci teških metala nastaju u postupku proizvodnje tvornica tvrdih metala, u postupku proizvodnje alata i kod krajnjih korisnika proizvoda od tvrdih metala. U proizvodnji volframa otpadci se mogu reciklirati uporabom kemijskog recikliranja ili postupka galvanizacije cinkom.

                  (34)

                  Primarni volframov karbid i kemijski reciklirani volframov karbid imaju jednaka fizička i kemijska svojstva te istu namjenu. Nadalje, u postupku proizvodnje volframov karbid proizveden iz sirovina ne odvaja se volframovog karbida proizvedenog od otpadaka.

                  (35)

                  Postupkom galvanizacije cinkom dobiva se volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom, na primjer kobalt. Taj je postupak proizvodnje fizičko-mehanički postupak recikliranja, a kvaliteta ulaznih materijala (otpadaka) određuje kvalitetu volframovog karbida.

                  (36)

                  Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da prah dobiven galvanizacijom cinkom ne bi trebao biti obuhvaćen tim ispitnim postupkom zbog različitih troškova proizvodnje, različite razine potražnje, različitih kupaca i različitih primjena u odnosu na volframov karbid dobiven iz primarnih sirovina.

                  (37)

                  Prah dobiven galvanizacijom cinkom obuhvaćen je opisom volframovog karbida pomiješanog s metalnim prahom, koji je jedan od tri vrste proizvoda obuhvaćenih tim ispitnim postupkom. Trenutačnim ispitnim postupkom otkriveno je da prah dobiven galvanizacijom cinkom ima manju kemijsku čistoću i širu distribuciju zrnaca od volframovog karbida proizvedenog od primarnih sirovina ili od otpadaka volframa u postupku kemijskog recikliranja. Kvaliteta dobivenog praha ovisi o kvaliteti ulaznih otpadaka. Iako se prah dobiven galvanizacijom cinkom ne može upotrebljavati za sve primjene kao volframov karbid, on se upotrebljava za proizvodnju određenih alata od tvrdih metala kao volframov karbid. Stoga je donesen zaključak da ta vrsta volframovog karbida ima slična fizička i kemijska svojstva i slične primjene kao volframov karbid proizveden od primarnih sirovina ili od otpadaka postupkom kemijskog recikliranja. Nadalje, ostali elementi navedeni u uvodnoj izjavi (36), na primjer trošak proizvodnje i potražnja, nisu relevantni za definiciju proizvoda iz postupka revizije. Kada je riječ o navodnim različitim kupcima praha dobivenog galvanizacijom cinka, ispitnim postupkom otkriveno je da su zainteresirane strane koje su to tvrdile bile kupci te vrste proizvoda i volframovog karbida. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

                  (38)

                  Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da trenutačni ispitni postupak ne bi trebao obuhvaćati volframov karbid proizveden od otpadaka. Tvrdilo se da je proizvod iz postupka revizije uvezen iz NRK-a gotovo isključivo proizveden iz primarnih sirovina, a da Unija proizvodi volframov karbid i iz recikliranog materijala. Te su strane tvrdile da se troškovi proizvodnje volframovog karbida razlikuju ovisno o sirovinama koje se koriste te da se prikupljanjem, prijevozom i obradom otpadaka dobiva različita troškovna struktura.

                  (39)

                  Trošak proizvodnje koji ovisi o sirovinama koje se upotrebljavaju (primarne sirovine ili otpadci) nije kao takav relevantan za definiciju proizvoda već su relevantna tehnička, fizička i kemijska svojstva proizvoda i osnovne primjene. Nadalje, kako je potvrđeno tijekom procjene postupka proizvodnje u industriji Unije, volframov karbid proizveden od primarnih sirovina ne odvaja se od volframovog karbida dobivenog od otpadaka. Određeni proizvođači iz Unije upotrebljavaju u postupku proizvodnje samo primarne sirovine, a drugi upotrebljavaju i otpatke. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (34), volframov karbid proizveden iz primarnih sirovina i volframov karbid proizveden od otpadaka imaju jednaka fizička i kemijska svojstva te istu namjenu. U svakom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (21), na upitnik nije odgovorio nijedan kineski proizvođač izvoznik. Komisija stoga nije mogla ocijeniti njihov postupak proizvodnje i vrste proizvoda koje se izvoze u Uniju. Stoga je odbijena tvrdnja da trenutačni ispitni postupak ne bi trebao obuhvaćati volframov karbid proizveden od otpadaka.

                  (40)

                  Jedan korisnik tvrdio je da bi se u ispitnom postupku trebala uzeti u obzir različita tržišna obilježja volframovog karbida jer različiti razredi volframovog karbida (kao što su vrlo fini, standardni razredi i razredi cementirani na visokoj temperaturi) utječu na cijene i usporedivost cijena. Nadalje, tvrdilo se da su proizvođači izvoznici iz Kine specijalizirani za proizvodnju standardnih razreda, a industrija Unije proizvodi sve razrede.

                  (41)

                  Ta tvrdnja nije potkrijepljena i nije se mogla potvrditi tijekom ispitnog postupka. Predmetni korisnik nije dostavio dokaze o velikim cjenovnim razlikama među različitim vrstama/kvalitetama proizvoda. Usto, ta se tvrdnja nije mogla potvrditi podacima prikupljenima tijekom ispitnog postupka. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (21), odgovore na upitnik nije dostavio nijedan kineski proizvođač izvoznik. Komisija stoga nije mogla ocijeniti, među ostalim elementima, vrstu proizvoda koje proizvode, njihovu troškovnu strukturu i prodajne cijene. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

            2.2.   Istovjetni proizvod

                  (42)

                  Ispitnim postupkom zaključeno je da proizvod iz postupka revizije proizvod koji proizvode i prodaju proizvođači izvoznici u Uniju ima ista fizička i kemijska svojstva te iste primjene kao i proizvod kojeg proizvode proizvođači iz Unije i koji se prodaje na tržištu Unije ili kao proizvod koji se proizvodi i prodaje u analognoj zemlji.

                  (43)

                  Komisija je stoga zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

            3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

      3.1.   Damping

         Analogna zemlja

                  (44)

                  Nijednom od kineskih proizvođača izvoznika nije u početnom ispitnom postupku odobren tretman tržišnog gospodarstva. U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za sve proizvođače izvoznike određuje se na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva. U tu je svrhu bilo potrebno odabrati treću zemlju tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”).

                  (45)

                  U prethodnim revizijama zbog predstojećeg isteka mjera kao analogna zemlja odabrane su Sjedinjene Američke Države („SAD”). U Obavijesti o pokretanju trenutačne revizije Komisija je predložila da se SAD ponovno upotrijebi kao analogna zemlja te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe.

                  (46)

                  Komisija je tražila suradnju drugih mogućih analognih zemalja, obratila se poznatim proizvođačima volframovog karbida u Japanu i Kanadi te od njih zatražila da joj dostave potrebne informacije. Komisija se obratila nadležnim tijelima Izraela, Japana, SAD-a, Kanade, Republike Koreje, Indije i Ruske Federacije i od njih zatražila da joj dostave podatke o proizvodnji volframovog karbida u svojim zemljama. Komisija je od Kanade, Japana i SAD-a zaprimila podatke o otprilike 20 poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda u tim zemljama, koji su pozvani da odgovore na upitnik. Tražene podatke dostavili su samo jedan proizvođač iz SAD-u i jedan iz Japana.

                  (47)

                  Oba tržišta, SAD i Japan, bila su slična u pogledu broja domaćih proizvođača, nepostojanja antidampinških mjera na snazi i znatnog obujma uvoza iz Kine. To je upućivalo na to da su oba tržišta konkurentna.

                  (48)

                  Međutim, dok je japanski proizvođač tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije na svojem domaćem tržištu prodavao samo zanemarive količine istovjetnog proizvoda, proizvođač iz SAD-a na svojem je domaćem tržištu prodavao znatne količine.

                  (49)

                  Iako je nekoliko strana napomenulo da je proizvođač iz SAD-u bio povezan s industrijom Unije, ta činjenica sama po sebi nije prepreka za odabir SAD-a kao analogne zemlje. Naime, nijedna strana nije dostavila dokaze da je u predmetnom slučaju odnos utjecao na domaće cijene u SAD-u i da, zbog toga, SAD ne bi bio primjerena analogna zemlja.

                  (50)

                  Nekoliko zainteresiranih strana također je tvrdilo da se nisu uzeli u obzir načini proizvodnje u SAD-u, posebno proizvodi li se volframov karbid iz primarnih sirovina ili od otpadaka (kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (33)). Te su strane tvrdile da ti različiti načini proizvodnje utječu na potražnju i cijene na tržištu SAD-a, što bi trebalo uzeti u obzir. Nadalje, tvrdili su da su cijene u SAD-u bile posebno visoke jer su proizvođači iz SAD-a imali ugovore s vojskom SAD-a, u kojima su dogovorene visoke cijene.

                  (51)

                  Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi (34), volframov karbid proizveden iz primarnih sirovina i volframov karbid proizveden od otpadaka imaju jednaka fizička i kemijska svojstva te istu namjenu. Stoga se čak ni u SAD-u volframov karbid proizveden od primarnih sirovina nije odvajao od volframovog karbida proizvedenog od otpadaka u postupku proizvodnje. Nadalje, ispitnim postupkom otkriveno je da postupak proizvodnje nije utjecao na potražnju i cijene.

                  (52)

                  K tome, iako se volframov karbid zaista upotrebljavao za vojne namjene, na temelju informacija prikupljenih tijekom ispitnog postupka, nije bilo dokaza da je suradnja s vladom utjecala na domaće cijene proizvođača na analognom tržištu.

                  (53)

                  Naposljetku, te zainteresirane strane nisu predložile alternativnu analognu zemlju.

                  (54)

                  Stoga su odbijene tvrdnje kojima se dovodi u pitanje primjerenost SAD-a kao analognog tržišta.

                  (55)

                  Na temelju navedenog i uzimajući u obzir količine prodane na domaćim tržištima proizvođača u mogućim analognim zemljama u trenutku odabira te s obzirom na to da je SAD upotrijebljen kao analogna zemlja i u početnom ispitnom postupku i da Komisija nije zaprimila primjedbe od zainteresiranih strana na temelju kojih bi se mogla dovesti u pitanje primjerenost SAD-a kao analogne zemlje, SAD se smatrao primjerenom analognom zemljom.

                  (56)

                  Zainteresirane strane obaviještene su o tom odabiru. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe.

         Uobičajena vrijednost

                  (57)

                  U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je prvo ispitala je li ukupni obujam prodaje proizvođača istovjetnog proizvoda iz analogne zemlje na domaćem tržištu bio reprezentativan tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Prodaja se smatrala reprezentativnom ako je ukupni obujam prodaje neovisnim kupcima činio najmanje 5 % ukupnog kineskog obujma prodaje proizvoda iz postupka revizije izvezenog u Uniju, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (111) u nastavku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Na temelju toga, prodaja istovjetnog proizvoda proizvođača iz analogne zemlje na domaćem tržištu bila je reprezentativna.

                  (58)

                  Komisija je potom ispitala u pogledu proizvođača iz analogne zemlje je li istovjetni proizvod koji se prodaje na domaćem tržištu bio profitabilan tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i bi li se stoga moglo smatrati da je izrađen u okviru redovne trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe.

                  (59)

                  Obujam profitabilne prodaje istovjetnog proizvoda činio je manje od 80 % ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda pa se stoga uobičajena vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni izračunanoj kao ponderirani prosjek samo profitabilne prodaje.

         Izvozna cijena

                  (60)

                  Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (21), budući da proizvođači izvoznici iz Kine nisu surađivali, izvozna cijena temeljila se na raspoloživim podacima, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno na podacima Eurostata revidiranima na temelju podataka zaprimljenih od korisnika koji su uvozili volframov karbid iz Kine.

                  (61)

                  Izvoz iz Kine obavljao se u okviru postupka unutarnje proizvodnje (12) („IPP”) i uobičajenog režima. Kako je prikazano u uvodnoj izjavi (111), budući da je izvoz u okviru uobičajenog režima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije činio samo 0,1 % tržišnog udjela Unije, smatrao se zanemarivim, a izračuni su se temeljili samo na izvoznoj cijeni u okviru postupka unutarnje proizvodnje.

         Usporedba

                  (62)

                  Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu koja je stoga utvrđena na temelju cijena franko tvornica. U slučajevima u kojima je to bilo opravdano kako bi se osigurala primjerena usporedba, izvozna cijena i uobičajena vrijednost prilagođene su tako što su u obzir uzete razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza (domaći i prekooceanski teretni prijevoz) i za porez na izvoz od 5 % (koji je ukinut u svibnju 2015.) na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno zahtjeva za reviziju.

                  (63)

                  Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da kineski proizvođači imaju komparativnu prednost u pogledu cijena sirovina, odnosno APT-a, te stoga i niže troškove proizvodnje. Ta je tvrdnja ponovljena i nakon objave. Tvrdili su i da su kineski proizvođači izvoznici imali učinkovitiju proizvodnju i ekonomije razmjera. Te elemente trebalo bi uzeti u obzir pri izračunu dampinške marže.

                  (64)

                  Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi (21), Komisiji nije dostavio odgovore na upitnik nijedan kineski proizvođač izvoznik/grupa proizvođača izvoznika. Nadalje, nijedna od tih zainteresiranih strana nije dostavila dokaze kojima bi potkrijepila svoje tvrdnje. Stoga nije bilo moguće ocijeniti bilo kakvu navodnu komparativnu prednost u pogledu proizvođača iz analogne zemlje u postupku proizvodnje kineskih proizvođača. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

                  (65)

                  Nekoliko korisnika tvrdilo je nakon objave da se pri izračunu dampinške marže i marže štete moraju uzeti u obzir razlike u kvaliteti za primjene, troškovima proizvodnje i prodaji.

                  (66)

                  U tom pogledu, kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama (34) i (37), tri vrste proizvoda imaju slična fizička i kemijska svojstva te slične primjene. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (21), odgovore na upitnik nije dostavio nijedan kineski proizvođač izvoznik. Komisija stoga nije mogla ocijeniti, među ostalim elementima, vrstu proizvoda koje proizvode, razlike u njihovoj kvaliteti i njihove krajnje primjene, njihovu troškovnu strukturu i prodajne cijene. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

                  (67)

                  Nadalje, nekoliko korisnika tvrdilo je nakon objave da je Komisija odstupila od svoje uobičajene prakse jer u tom ispitnom postupku nije upotrijebila kontrolne brojeve proizvoda.

                  (68)

                  U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da za potrebe izračuna, među ostalim, dampinških marži nije bilo potrebno upotrebljavati različite kontrolne brojeve proizvoda kako bi se razlikovale različite vrsta proizvoda.

                  (69)

                  Trenutačnim ispitnim postupkom potvrđeno je da nije došlo do promjene činjeničnih okolnosti kojom bi se moglo opravdati odstupanje od izvorne metodologije. Nadalje, budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (21), nije bila moguća usporedba prema vrsti proizvoda između proizvoda koji se proizvodi i prodaje na analognom tržištu i proizvoda izvezenog iz Kine u Uniju. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

         Dampinška marža

                  (70)

                  Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom kako je prethodno utvrđena u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

                  (71)

                  Na temelju toga, ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak troška, osiguranja, tereta („CIF”) cijene na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je više od 40 %.

                  (72)

                  Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da, s obzirom na preusmjeravanje kineskih proizvođača izvoznika na proizvodnju proizvoda na kraju proizvodnog lanca, nije vjerojatno da će kineski proizvođači izvoznici prodavati po dampinškim cijenama.

                  (73)

                  Trebalo bi napomenuti da je dampinška marža utvrđena u prethodnoj uvodnoj izjavi (71) bila u skladu s metodologijom definiranom u članku 2. Osnovne uredbe. Nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao ni dostavio relevantne podatke za izračun dampinških marži. Predmetne strane nisu dostavile nikakve dokaze kojima bi potkrijepile svoju tvrdnju. Ta je tvrdnja odbijena.

                  (74)

                  Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da su podaci zatraženi od kineskih proizvođača izvoznika i proizvođača iz analogne zemlje nepotpuni te da se na temelju tih podataka nije mogla provesti odgovarajuća usporedba prema vrsti proizvoda. Tvrdili su da su se podaci trebali prikupljati na temelju vrste proizvoda.

                  (75)

                  Ta tvrdnja nije potkrijepljena. Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je, kao i tijekom prethodnih ispitnih postupaka koji su se odnosili na isti proizvod, da razlike u vrstama/kvalitetama volframovog karbida nemaju znatni utjecaj na trošak i cijene. Predmetne zainteresirane strane nisu dostavile ni dokaze o velikim cjenovnim razlikama među različitim vrstama/kvalitetama proizvoda. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (21), nijedan kineski proizvođač izvoznik nije dostavio odgovor na upitnik i Komisija stoga nije mogla utvrditi vrstu proizvoda koju proizvode kineski proizvođači izvoznici ni utjecaj na troškove i cijene. Ta je tvrdnja odbijena.

            3.2.   Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

                  (76)

                  Kako bi se utvrdila vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage, analizirali su se sljedeći elementi: i. proizvodnja, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini; ii. stvaranje zaliha sirovina i porez na izvoz volframovog koncentrata, iii. kineski izvoz i privlačnost tržišta Unije te iv. razvoj potrošnje u Kini i na njezinim drugim glavnim izvoznim tržištima.

            3.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u

                  (77)

                  S obzirom na to da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, proizvodnja, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i na temelju sljedećih izvora: i. podataka prikupljenih tijekom odabira uzorka proizvođača izvoznika; ii. podataka dostavljenih u zahtjevu za reviziju (na temelju tržišnih podataka podnositelja zahtjeva) te iii. javno dostupnih podataka, na primjer Bilten o metalima specijaliziran za podatke o globalnim tržištima čelika, obojenih metala i metalnih otpadaka.

                  (78)

                  Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije procijenjena proizvodnja volframovog karbida u Kini iznosila je približno 30 000 tona, proizvodni kapacitet od 42 000 do 50 000 tona, a rezervni kapacitet od 12 000 do 20 000 tona. Procijenjeni rezervni kapacitet stoga je činio od 94 % do 156 % potrošnje Unije (kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (107)) tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

            3.2.2.   Zalihe sirovina i porez na izvoz volframovog koncentrata

                  (79)

                  Komisija je na temelju javno dostupnih podataka (13) zaključila da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Kina držala zalihe sirovina (tj. APT-a i volframovih koncentrata) iz kojih se moglo proizvesti više od 25 000 tona volframovog karbida i stoga stvoriti znatan obujam koji bi bio dostupan u kratkom roku. Ispitnim postupkom nisu otkrivene naznake da će doći do povećanja svjetske potražnje za proizvodnjom volframovog karbida iz tih sirovina.

                  (80)

                  Nadalje, NRK nadzire 60 % svjetskih rezervi volframove rude i, istodobno, ubire 20 % poreza na izvoz volframovog koncentrata (14).

            3.2.3.   Kineski izvoz i privlačnost tržišta Unije

                  (81)

                  Obujam kineskog izvoza i privlačnost tržišta Unije utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, na temelju sljedećih izvora: i. baze podataka o kineskoj statistici izvoza, ii. podataka Eurostata revidiranih s podacima dobivenima od korisnika koji su uvozili volframov karbid iz Kine kako je opisano u uvodnoj izjavi (106), iii. podataka prikupljenih tijekom odabira uzorka proizvođača izvoznika, iv. podataka o cijenama na kineskom promptnom tržištu prikupljenima tijekom ispitnog postupka i v. informacija prikupljenih tijekom ispitnog postupka o cijeni koju je Kina ponudila Japanu.

                  (82)

                  Najvažniji poznati kineski proizvođači izvoznici izvozili su približno 20 % svoje proizvodnje proizvoda iz postupka revizije, a omjer izvoza u Uniju i u ostale treće zemlje (Japan, Republika Koreja, SAD itd.) bio je približno 1:3.

                  (83)

                  Nadalje, kineski izvoz proizvoda iz postupka revizije u ostale treće zemlje povećao se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.

                  (84)

                  Unatoč antidampinškim mjerama koje su na snazi, Kina je i dalje bila najveća zemlja izvoznica volframovog karbida u Uniju. Naime, uvoz proizvoda iz postupka revizije iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bio je više nego pet puta veći od uvoza 2012. (ili 406 %), a to je povećanje od 6,9 postotnih bodova u pogledu tržišnog udjela Unije (kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (109), sa 2,0 % u 2012. na 8,9 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije). To upućuje na trajni interes Kine za tržište Unije. Unija je drugo kinesko najveće izvozno tržište volframovog karbida nakon Japana.

                  (85)

                  Kako bi se ocijenila privlačnost tržišta Unije u pogledu cijena, kineske izvozne cijene u Uniju usporedile su se s kineskim domaćim cijenama i kineskim izvoznim cijenama u ostale treće zemlje.

                  (86)

                  Prosječne kineske domaće cijene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bile su do 19 % niže od kineskih izvoznih cijena u Uniju.

                  (87)

                  Prosječne izvozne cijene koje je Kina naplaćivala drugim trećim tržištima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bile su do 25 % niže od kineskih izvoznih cijena u Uniju.

                  (88)

                  Činjenica da su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineske izvozne cijene proizvoda iz postupka revizije na tržište Unije bile više od kineskih domaćih cijena i njihovih izvoznih cijena na druga treća tržišta snažna je naznaka da je tržište Unije privlačno za kineske proizvođače izvoznike.

                  (89)

                  K tome, treba napomenuti da je Unija, čak i bez antidampinških pristojbi u ostalim trećim zemljama, drugo najveće kinesko izvozno tržište volframovog karbida, nakon Japana, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi (84). Nadalje, u svojim podnescima nakon objave nekoliko korisnika složilo se da će na tržištu Unije uvijek postojati potražnja za kineskim proizvodom.

                  (90)

                  Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da tržište Unije ima prilično nizak stupanj privlačnosti za kineske proizvođače. Te su strane tvrdile da to potvrđuje činjenica da posljednjih deset godina kineski proizvođači izvoznici nisu primjenjivali metode izbjegavanja ili apsorpcije, da kineski proizvođači izvoznici nisu znatno povećali svoj izvoz ili tržišni udio na tržištu Unije ili da nisu smanjili svoje izvozne cijene u Uniju.

                  (91)

                  Iako su prakse izbjegavanja ili apsorpcije valjani pokazatelji mogu li određeni proizvođači izvoznici imati interes na određenom tržištu unatoč mjera koje su na snazi, one same po sebi nisu neophodne kada se utvrđuje privlačnost takvog tržišta za uvoz iz treće zemlje. Ostale tvrdnje tih strana nisu se mogle potvrditi nalazima tog ispitnog postupka kojim je, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (109) i (114) u nastavku, utvrđeno povećanje tržišnog udjela kineskih proizvođača izvoznika i smanjenje njihovih izvoznih cijena u Uniju tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

                  (92)

                  Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da na nijednom drugom tržištu nema antidampinških pristojbi na volframov karbid te da stoga, u slučaju isteka mjera, nije vjerojatno da će dio tog rezervnog kapaciteta upotrijebiti za povećanje izvoza u Uniju.

                  (93)

                  Prvo, kineski proizvođači izvoznici već su mogli izvoziti u te ostale treće zemlje bez antidampinških pristojbi. Drugo, kako je navedeno u nastavku u uvodnoj izjavi (107), potrošnja na tržištu Unije povećala se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Treće, kako je objašnjeno u nastavku u uvodnim izjavama (111) – (112), većina uvoza iz NRK-a obavljala se u okviru postupka unutarnje proizvodnje (bez plaćanja carina), koji se tijekom razmatranog razdoblja povećao za 477 %. Stoga bi se u slučaju ukidanja antidampinških pristojbi kineski izvoz u EU vjerojatno povećao. Ta je tvrdnja odbijena.

            3.2.4.   Razvoj potrošnje u Kini i na njezinim ostalim glavnim izvoznim tržištima

                  (94)

                  Kada je riječ o vjerojatnom razvoju domaće potrošnje u Kini, ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi elementi koji bi mogli upućivati na znatno povećanje domaće potražnje u Kini u skoroj budućnosti. Nakon povećanja kineskog izvoza volframovog karbida u Uniju (406 %) i ostale treće zemlje (10 %) (kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama (83) i (84)), Komisija je zaključila da se dostupni rezervni kapacitet nije mogao apsorbirati domaćom potražnjom u Kini.

                  (95)

                  Kada je riječ o vjerojatnom razvoju potrošnje na ostalim glavnim kineskim izvoznim tržištima (Japan, Republika Koreja i SAD), ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi elementi koji bi mogli upućivati na znatno povećanje domaće potražnje na tim tržištima. Obujam kineskog izvoza u te zemlje povećao se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, obujam kineskog izvoza u SAD u istom se razdoblju smanjio za 35 %. Uzimajući u obzir činjenicu da je Kina glavni proizvođač volframa u svijetu (kako je objašnjeno u nastavku u uvodnoj izjavi (192)) i iako podaci o domaćoj proizvodnji i uvozu iz tih zemalja nisu poznati, Komisija je zaključila da ta tržišta ne mogu apsorbirati znatne količine dostupnog rezervnog kapaciteta koji postoji u Kini.

            3.2.5.   Zaključak

                  (96)

                  Zaključno, s obzirom na dampinšku maržu određenu u razdoblju ispitnog postupka revizije, znatan rezervni kapacitet dostupan u Kini i utvrđene privlačnosti tržišta Unije može se zaključiti da bi u slučaju stavljanja mjera izvan snage vjerojatno došlo do nastavka dampinga te da će dampinški izvoz ulaziti na tržište Unije u velikim količinama. Stoga se smatra da postoji vjerojatnost da će se damping nastaviti ako se dopusti istek antidampinških mjera koje su trenutačno na snazi.

            4.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

      4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                  (97)

                  Istovjetni proizvod proizvodi devet trgovačkih društava ili grupa trgovačkih društava u Uniji, od čega šest trgovačkih društava proizvodi i prodaje na slobodnom tržištu, a preostala tri trgovačka društva proizvode volframov karbid uglavnom kao ulazni materijal u proizvodnji proizvoda na kraju proizvodnog lanca („vlastita uporaba”). Smatra se da oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

                  (98)

                  Jedan korisnik naglasio je činjenicu da jedan od proizvođača iz Unije pri prodaji svojih proizvoda u Uniji upotrebljava različitu oznaku KN (8101 10 00), koja nije obuhvaćena trenutačnim ispitnim postupkom. On je stoga istaknuo da taj proizvođač iz Unije ne bi trebao činiti dio industrije Unije kako je definirana u uvodnoj izjavi (97).

                  (99)

                  Oznake KN koje se upotrebljavaju pri prodaji proizvoda u Uniji nisu relevantne za definiciju proizvoda iz postupka revizije i za definiranje industrije Unije. Važno je je li proizvod koji proizvode proizvođači iz Unije obuhvaćen definicijom proizvoda iz postupka revizije kako je navedeno u uvodnoj izjavi (31). Ispitnim postupkom otkriveno je da je proizvod kojeg je proizveo taj proizvođač iz Unije zaista obuhvaćen navedenom definicijom. Zaključno, taj proizvođač iz Unije dio je industrije Unije kako je definirana u uvodnoj izjavi (97).

            4.2.   Potrošnja u Uniji

                  (100)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (97), neki proizvođači iz Unije proizvode proizvod iz postupka revizije većinom za vlastitu uporabu kao primarnu sirovinu za proizvodnju različitih proizvoda na kraju proizvodnog lanca i stoga su se potrošnja za vlastite potrebe i potrošnja na slobodnom tržištu analizirale zasebno.

                  (101)

                  Za analizu štete važno je razlikovati tržište za vlastitu potrošnju od slobodnog tržišta jer proizvodi namijenjeni za vlastitu uporabu nisu izloženi izravnom tržišnom natjecanju s uvozom, a cijene prijenosa utvrđuju se unutar skupina u skladu s različitim cjenovnim politikama i zato nisu pouzdane. S druge strane, proizvodnja namijenjena za slobodno tržište u izravnom je tržišnom natjecanju s uvozom proizvoda iz postupka revizije, a cijene su cijene na slobodnom tržištu.

                  (102)

                  Na temelju podataka prikupljenih od proizvođača iz Unije koji surađuju i podnositelja zahtjeva za čitavu djelatnost industrije Unije (za vlastitu uporabu i za slobodno tržište), Komisija je zaključila da je približno 31 % ukupne proizvodnje u Uniji namijenjeno za vlastitu uporabu.

                  (103)

                  Nadalje, industrija Unije proizvodi na slobodnom tržištu u skladu s uobičajenim ugovorima (industrija Unije vlasnica je sirovina) i u skladu s ugovorima o preradi (kupac volframovog karbida vlasnik je sirovine i proizvođačima iz Unije plaća naknadu za preradu sirovine u volframov karbid). Ugovori o preradi upotrebljavaju se za djelatnosti recikliranja jer kupci industriji Unije isporučuju otpatke za preradu. Tijekom razdoblja ispitnog postupka 23 % ukupnog obujma proizvodnje proizvedeno je na temelju ugovora o preradi, od čega je približno 89 % bilo namijenjeno za tržište Unije. Iz toga proizlazi da uobičajena proizvodnja za slobodno tržište čini približno 46 % ukupne proizvodnje.

            4.2.1.   Potrošnja za vlastite potrebe

                  (104)

                  Komisija je utvrdila potrošnju Unije za vlastite potrebe na temelju vlastite uporabe svih poznatih proizvođača u Uniji i njihove prodaje za vlastite potrebe na tržištu Unije. Na temelju toga potrošnja Unije za vlastite potrebe razvijala se na sljedeći način:

                     Tablica 1.

                     Potrošnja za vlastite potrebe

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Potrošnja za vlastite potrebe (u tonama)

                              2 249

                              2 461

                              2 599

                              2 653

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 109

                                 116

                                 118

                                 Izvor: Odgovori na upitnik, podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i Eurostat.

                  (105)

                  Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja Unije za vlastite potrebe povećala se za 18 % i tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dostigla 2 653 tone.

            4.2.2.   Potrošnja na slobodnom tržištu

                  (106)

                  Komisija je utvrdila potrošnju na slobodnom tržištu Unije na temelju sljedećeg: (a) obujma slobodne prodaje svih poznatih proizvođača iz Unije u Uniji i (b) ukupnog obujma uvoza u Uniju prema izvješću Eurostata. Kada je riječ o NRK-u, podaci Eurostata o obujmovima uvoza revidirani su uzimajući u obzir provjerene odgovore na upitnik korisnika koji surađuju jer su u njima prijavljeni obujmovi uvoza veći od onih iz podataka Eurostata.

                  (107)

                  Na temelju toga potrošnja Unije na slobodnom tržištu razvijala se na sljedeći način:

                     Tablica 2.

                     Potrošnja za slobodnom tržištu

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Potrošnja na slobodnom tržištu (u tonama)

                              11 151

                              11 778

                              13 815

                              12 814

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 106

                                 124

                                 115

                                 Izvor: Odgovori na upitnik i podaci Eurostata.

                  (108)

                  Potrošnja Unije na slobodnom tržištu povećala se od 2012. do 2014. za 24 %, a zatim se u razdoblju ispitnog postupka revizije smanjila za 7 % u odnosu na 2014. i dostigla 12 814 tone. Potrošnja na slobodnom tržištu ukupno se povećala za 15 % u razmatranom razdoblju.

            4.3.   Uvoz iz predmetne zemlje

      4.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

                  (109)

                  Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju revidiranih podataka Eurostata uzimajući u obzir provjerene odgovore na upitnik korisnika koji surađuju jer su u njima prijavljeni ukupni obujmovi uvoza veći od onih iz podataka Eurostata, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi (106). Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje razvijao se kako slijedi:

                     Tablica 3.

                     Obujam uvoza i tržišni udio

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Kineski uvoz (u tonama)

                              225

                              303

                              905

                              1 140

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 135

                                 402

                                 506

                              Kineski tržišni udio (%)

                              2,0

                              2,6

                              6,6

                              8,9

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 127

                                 325

                                 441

                                 Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik.

                  (110)

                  Uvoz iz NRK-a znatno se povećao u razmatranom razdoblju. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iz NRK-a je uvezeno 1 140 tona, što je više nego pet puta više od obujma uvoza iz NRK-a na početku razmatranog razdoblja (225 tona). Rast obujma uvoza bio je veći od rasta potrošnje i stoga se tijekom razmatranog razdoblja kineski tržišni udio povećao za 6,9 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja, odnosno sa 2,0 % koliko je iznosio 2012. na 8,9 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

            4.3.1.1.   Režimi uvoza

                  (111)

                  Obujam iz NRK-a uvezen je u okviru uobičajenog režima i postupka unutarnje proizvodnje, kako je prikazano u nastavku:

                     Tablica 4.

                     Obujam uvoza i tržišni udio po uvoznom režimu

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                                 Uobičajeni uvozni režim

                              Kineski uvoz (u tonama)

                              29

                              8

                              10

                              10

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 27

                                 34

                                 33

                              Kineski tržišni udio (%)

                              0,3

                              0,1

                              0,1

                              0,1

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 25

                                 28

                                 29

                                 Postupak unutarnje proizvodnje

                              Kineski uvoz (u tonama)

                              196

                              295

                              895

                              1 131

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 151

                                 457

                                 577

                              Kineski tržišni udio (%)

                              1,8

                              2,5

                              6,5

                              8,8

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 143

                                 369

                                 502

                                 Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik.

                  (112)

                  Gotovo ukupan uvoz iz NRK-a obavlja se u okviru postupka unutarnje proizvodnje, čiji se obujam tijekom razmatranog razdoblja povećao za gotovo pet puta. Uvoz u okviru uobičajenog režima bio je zanemariv tijekom razmatranog razdoblja (ispod 0,1 % tržišnog udjela) i čak je pokazivao trend smanjenja.

            4.3.2.   Cijene uvoza iz predmetne zemlje i sniženje cijena

                  (113)

                  Komisija je utvrdila kretanje cijena kineskog uvoza na temelju podataka Eurostata te uzimajući u obzir i provjerene odgovore na upitnik korisnika koji surađuju. Budući da je obujam uvoza iz NRK-a u okviru uobičajenog režima uvoza bio zanemariv, nije se uzeo u obzir pri određivanju prosječne uvozne cijene i pri izračunu sniženja cijena.

                  (114)

                  Prosječna cijena uvoza u Uniju iz NRK-a razvijala se kako slijedi:

                     Tablica 5.

                     Uvozne cijene (EUR/tona) za postupak unutarnje proizvodnje

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Kineske uvozne cijene (EUR/tona)

                              39 418

                              35 465

                              34 414

                              33 327

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 90

                                 87

                                 85

                                 Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik.

                  (115)

                  Prosječna cijena proizvoda uvezenog u okviru postupka unutarnje proizvodnje smanjila se za 15 % u razmatranom razdoblju. Sniženje cijena uslijedilo je nakon pada cijena sirovina.

                  (116)

                  Na temelju podataka koje su dostavili korisnici koji surađuju i uvoznih režima koji se primjenjuju za uvoz iz NRK-a, sav uvoz proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a obavlja se na temelju uobičajenih ugovora. Prema tome, i radi poštene usporedbe, pri izračunu sniženja cijena nije se uzela u obzir prodaja industrije Unije ostvarena na temelju ugovora o preradi. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (113), uvoz u okviru uobičajenog režima bio je zanemariv tijekom razmatranog razdoblja i stoga nije uzet u obzir. Prema tome, izračun sniženja temeljio se samo na uvoznim cijenama u okviru postupka unutarnje proizvodnje.

                  (117)

                  Komisija je utvrdila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspoređujući:

                              —

                              ponderirane prosječne prodajne cijene volframovog karbida koji prodaju proizvođači iz Unije, a koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije na temelju uobičajenih ugovora, prilagođene na razinu franko tvornica i

                              —

                              odgovarajuće ponderirane prosječne cijene uvoza iz podataka Eurostata uzimajući u obzir i provjerene odgovore na upitnik korisnika koji surađuju, s odgovarajućim prilagodbama za troškove nakon uvoza.

                  (118)

                  Rezultat usporedbe izražen je kao postotak ponderirane prosječne cijene industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i u prosjeku je iznosio 13,2 %. U tom se izračunu uzima u obzir činjenica da prah za galvanizaciju cinkom nije uvezen iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i stoga je isključen.

            4.4.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

                  (119)

                  Obujam uvoza u Uniju iz trećih zemalja koje nisu predmetna zemlja prikazan je u sljedećoj tablici. Količina i cjenovni trend temelje se na podacima Eurostata i njima su obuhvaćeni svi uvozni režimi (uobičajeni režim, postupak unutarnje proizvodnje i postupak vanjske proizvodnje). Većina obujma uvoza iz trećih zemalja uvozi se u okviru uobičajenog režima.

                     Tablica 6.

                     Uvoz iz ostalih trećih zemalja

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Uvoz (u tonama)

                              1 896

                              1 402

                              1 724

                              1 359

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 74

                                 91

                                 72

                              Tržišni udio (%)

                              17,0

                              11,9

                              12,5

                              10,6

                              Tržišni udio SAD-a (%)

                              4,2

                              2,8

                              4,7

                              4,8

                              Prosječna cijena (EUR/tona)

                              54 525

                              52 342

                              40 543

                              39 878

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 96

                                 74

                                 73

                              Tržišni udio Južne Koreje (%)

                              1,4

                              2,3

                              2,0

                              2,4

                              Prosječna cijena (EUR/tona)

                              49 249

                              38 022

                              39 256

                              41 316

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 77

                                 80

                                 84

                              Tržišni udio Vijetnama (%)

                              1,3

                              1,0

                              1,1

                              0,9

                              Prosječna cijena (EUR/tona)

                              44 633

                              35 110

                              36 869

                              37 352

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 79

                                 83

                                 84

                                 Izvor: Eurostat.

                  (120)

                  Ukupni uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 28 % tijekom razmatranog razdoblja. Njegova kretanja nisu slijedila opća kretanja na tržištu pokrenuta rastom potrošnje kako je opisano u uvodnoj izjavi (108). Samo 2014. obujam uvoza povećao se za 23 % u odnosu na 2013., ali potom se u razdoblju ispitnog postupka revizije smanjio za 21 % u odnosu na 2014. Uslijed toga, tržišni udio tog uvoza smanjio se tijekom razmatranog razdoblja sa 17,0 % na 10,6 %.

                  (121)

                  SAD i Južna Koreja nisu slijedili taj opći trend te se njihov udio tijekom razmatranog razdoblja blago povećao, iako se u razdoblju ispitnog postupka revizije spustio na nižu razinu u usporedbi s kineskim uvozom. K tome, prosječna uvozna cijena iz SAD-a i Južne Koreje smanjila se tijekom razmatranog razdoblja, no stalno je bila iznad prosječne prodajne cijene kineskog izvoza uvezenog u okviru postupka unutarnje proizvodnje.

            4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

      4.5.1.   Opće napomene

                  (122)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                  (123)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (97), industriju Unije čini devet trgovačkih društava ili skupina trgovačkih društava u Uniji od kojih šest trgovačkih društava proizvodi i prodaje na slobodnom tržištu, a preostala tri trgovačka društva proizvode uglavnom za vlastitu uporabu. Tri proizvođača iz Unije aktivna na slobodnom tržištu i tri proizvođača na vlastitom tržištu integrirani su na kraju proizvodnog lanca. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (22), Komisija je odlučila ispitnim postupkom obuhvatiti svih šest proizvođača iz Unije koji posluju na slobodnom tržištu kako bi utvrdila moguću štetu koju je pretrpjela industrija Unije.

                  (124)

                  Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje koji se odnose na cijelu industriju Unije na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Komisija je mikroekonomske pokazatelje koji se odnose samo na društva u uzorku ocijenila na temelju provjerenih podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

                  (125)

                  Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže.

                  (126)

                  Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, prosječni jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

                  (127)

                  U pogledu nekih makroekonomskih pokazatelja koji se odnose na industriju Unije Komisija je zasebno analizirala podatke koji se odnose na slobodno tržište i tržište za vlastite potrebe te je provela komparativnu analizu. Ti su čimbenici sljedeći: prodaja i tržišni udio. Međutim, ostali ekonomski pokazatelji mogli su se smisleno ispitivati samo upućivanjem na čitavu djelatnost, uključujući vlastitu uporabu industrije Unije jer oni ovise o čitavoj djelatnosti, neovisno o tome je li proizvodnja namijenjena za vlastite potrebe ili prodaju na slobodnom tržištu. Ti su čimbenici sljedeći: proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, zaposlenost, produktivnost i troškovi rada. Za te je čimbenike potrebna analiza čitave industrije Unije kako bi se dobila potpuna slika štete za industriju Unije jer se predmetni podaci ne mogu odvajati u smislu prodaje za vlastite potrebe i slobodne prodaje.

                  (128)

                  U pogledu nekih mikroekonomskih pokazatelja (prosječna jedinična cijena, prosječni jedinični trošak i profitabilnost) pri analizi se razlikovalo između uobičajenih ugovora i ugovora o preradi. To je zato što ugovori o preradi ne uključuju trošak sirovina, a cijene su zapravo pristojbe za preradu.

                  (129)

                  Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da djelatnost prerade ne bi trebala biti obuhvaćena ispitnim postupkom, tvrdeći da je, budući da je kupac vlasnik sirovina, upitno tko je stvarni proizvođač. Nadalje, tvrdilo se da je trošak proizvodnje za preradu niži od troška proizvodnje u uobičajenoj proizvodnji ako industrija Unije ostane vlasnica sirovina (jer trošak sirovina nije uključen u okviru ugovora o preradi) i dva se poslovna modela ne bi trebala miješati u analizi štete.

                  (130)

                  Ispitnim postupkom otkriveno je da se u proizvodnom postupku proizvođača iz Unije ne može razlikovati volframov karbid proizveden na temelju uobičajenih ugovora od volframovog karbida proizvedenog na temelju ugovora o preradi. Kupci neće znati je li volframov karbid kojeg su primili dobiven od otpadaka ili od primarnih sirovina. U slučaju serija funkcionira samo postupak galvanizacije cinkom i, u tom slučaju, kupac dobiva volframov karbid proizveden od njegovih vlastitih otpadaka. Međutim, obujmovi proizvedeni u okviru postupka galvanizacije cinkom na temelju ugovora o preradi bili su vrlo mali (manji od 3 %) u odnosu na ukupnu proizvodnju industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Prema tome, količinama proizvedenima ovim postupkom na temelju ugovora o preradi ne narušava se opća procjena proizvodnje u Uniji. Nadalje, udio proizvodnje na temelju ugovora o preradi u ukupnoj proizvodnji u Uniji razlikuje se svake godine ovisno o dostupnosti sirovina na tržištu.

                  (131)

                  Razlika između troška proizvodnje za preradu i troška proizvodnje za uobičajenu proizvodnju nije razlog za isključivanje djelatnosti prerade iz analize štete. U svakom slučaju analiza uključuje tu razliku. Stoga se odbija tvrdnja da prerada ne bi trebala biti obuhvaćena ispitnim postupkom.

            4.5.2.   Makroekonomski pokazatelji

      4.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                  (132)

                  Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 7.

                     Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Proizvodnja (u tonama)

                              12 667

                              13 903

                              15 068

                              14 668

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 110

                                 119

                                 116

                              Proizvodni kapacitet (u tonama)

                              19 225

                              20 100

                              21 245

                              21 565

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 105

                                 111

                                 112

                              Iskorištenost kapaciteta (%)

                              66

                              69

                              71

                              68

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 105

                                 108

                                 103

                                 Izvor: Odgovori na upitnik i podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

                  (133)

                  Podaci u prethodnoj tablici uključuju uobičajenu proizvodnju i proizvodnju na temelju ugovora o preradi, za primarne i reciklirane proizvode.

                  (134)

                  Ukupni obujam proizvodnje povećao se za 16 % od 2012. do 2014. te se potom od 2014. do razdoblja ispitnog postupka blago smanjio za 3 % i dostigao 14 668 tona. Obujam proizvodnje ukupno se povećao za 16 % tijekom razmatranog razdoblja.

                  (135)

                  Proizvodni kapacitet također se povećao tijekom razmatranog razdoblja za 12 % i dostigao 21 565 tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nekoliko proizvođača iz Unije planira dalje povećavati svoj proizvodni kapacitet tijekom sljedeće 3 – 4 godine.

                  (136)

                  Nadalje, stopa iskorištenosti kapaciteta povećala se za 8 % od 2012. do 2014., a potom se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije blago smanjila u odnosu na 2012. Stopa iskorištenosti kapaciteta ukupno se povećala za 3 % tijekom razmatranog razdoblja te je iznosila 68 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

            4.5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

                  (137)

                  Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio na slobodnom tržištu tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 8.

                     Obujam prodaje na slobodnom tržištu i tržišni udio

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Obujam prodaje na slobodnom tržištu Unije (u tonama)

                              9 030

                              10 073

                              11 186

                              10 314

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 112

                                 124

                                 114

                              Tržišni udio (%)

                              81,0

                              85,5

                              81,0

                              80,5

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 106

                                 100

                                 99

                                 Izvor: Odgovori na upitnik, podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i Eurostat.

                  (138)

                  Obujam prodaje na slobodnom tržištu povećao se za 24 % od 2012. do 2014. te se potom od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio za 8 %. Obujam prodaje ukupno se povećao za 14 % tijekom razmatranog razdoblja te je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dostigao 10 314 tona. Ta je promjena uslijedila nakon povećanja potrošnje Unije u istom razdoblju.

                  (139)

                  Tržišni udio industrije Unije na slobodnom tržištu povećao se od 2012. do 2013. za 4,5 postotnih bodova i potom se do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio za 5 postotnih bodova i dostigao 80,5 %. Tržišni udio industrije Unije na slobodnom tržištu općenito se blago smanjio za 0,5 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.

                  (140)

                  Kada je riječ o tržištu za vlastite potrebe, obujam i tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 9.

                     Obujam za vlastite potrebe i tržišni udio

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Potrošnja za vlastite potrebe (u tonama)

                              2 249

                              2 461

                              2 599

                              2 653

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 109

                                 116

                                 118

                              Tržišni udio (od ukupnog na tržištu za vlastite potrebe i slobodnom tržištu) (%)

                              17

                              17

                              16

                              17

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 103

                                 94

                                 102

                                 Izvor: Odgovori na upitnik, podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i Eurostat.

                  (141)

                  Obujam prodaje industrije Unije na tržištu za vlastite potrebe (koje se sastoji od vlastite uporabe i prodaje za vlastite potrebe industrije Unije) povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 18 %, a to je malo više od povećanja ukupne potrošnje na tržištu za vlastite potrebe i slobodnom tržištu. Uslijed toga, udio industrije Unije na tržištu za vlastitu potrebe izražen kao postotak ukupne potrošnje (na tržištu za vlastite potrebe i slobodnom tržištu) iznosio je gotovo stabilnih 17 % tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

            4.5.2.3.   Rast

                  (142)

                  Obujam prodaje industrije Unije na slobodnom tržištu blisko je pratio razvoj potrošnje Unije i povećao se za 14 % u razmatranom razdoblju. Uslijed toga, industrija Unije zadržala je prilično stabilnu razinu tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja, osim 2013. kada se povećala za 4,5 postotnih bodova u odnosu na 2012.

            4.5.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

                  (143)

                  Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                     Tablica 10.

                     Zaposlenost i produktivnost

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Broj zaposlenika

                              681

                              687

                              700

                              704

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 101

                                 103

                                 103

                              Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                              19

                              20

                              22

                              21

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 109

                                 116

                                 112

                                 Izvor: Odgovori na upitnik i podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

                  (144)

                  Broj zaposlenika u industriji Unije blago se povećao tijekom razmatranog razdoblja za 3 % na 704 zaposlenika u razdoblju ispitnog postupka revizije. Uslijed većeg rasta proizvodnje produktivnost se tijekom razmatranog razdoblja povećala za 12 %.

            4.5.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

                  (145)

                  Ispitnim postupkom utvrđeno je u uvodnoj izjavi (71) da je uvoz proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a nastavio ulaziti na tržište Unije po znatnim dampinškim cijenama.

                  (146)

                  Industrija Unije u velikoj se mjeri oporavila od učinaka prethodnog dampinga i antidampinške mjere koje su na snazi pokazale su se učinkovitima. Uslijed toga obujam prodaje industrije Unije povećao se za 14 %. Njezin tržišni udio blago se smanjio tijekom razmatranog razdoblja za 0,5 postotnih bodova na slobodnom tržištu.

            4.5.3.   Mikroekonomski pokazatelji

      4.5.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                  (147)

                  Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije prema nepovezanim kupcima za uobičajene ugovore na slobodnom tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                     Tablica 11.

                     Ponderirana prosječna jedinična prodajna cijena

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Ponderirana prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)

                              47 296

                              41 686

                              41 118

                              36 160

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 88

                                 87

                                 76

                                 Izvor: Odgovori na upitnik.

                  (148)

                  Ponderirana prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije za uobičajene obujmove smanjila se za 24 % tijekom razmatranog razdoblja. Sniženje cijena uslijedilo je nakon pada cijena sirovina.

                  (149)

                  Ponderirani prosječni jedinični trošak prerade proizvođača iz Unije prema nepovezanim kupcima za ugovore o preradi na slobodnom tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

                     Tablica 12.

                     Ponderirani prosječni jedinični trošak prerade

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Ponderirani prosječni jedinični trošak prerade u Uniji (EUR/tona)

                              12 792

                              13 497

                              13 669

                              13 452

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 106

                                 107

                                 105

                                 Izvor: Odgovori na upitnik.

                  (150)

                  Ponderirani prosječni jedinični trošak prerade industrije Unije za obujmove za preradu povećao se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja.

                  (151)

                  Kada je riječ o trošku proizvodnje i trošku prerade industrije Unije, Komisija je te podatke morala dostaviti u indeksima jer su to povjerljivi poslovni podaci.

                  (152)

                  Ponderirani prosječni jedinični trošak proizvodnje industrije Unije za uobičajene ugovore tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

                     Tablica 13.

                     Ponderirani prosječni jedinični trošak proizvodnje za uobičajene ugovore

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 82

                                 85

                                 78

                                 Izvor: Odgovori na upitnik.

                  (153)

                  Tijekom razmatranog razdoblja ponderirani prosječni jedinični trošak proizvodnje za uobičajenu proizvodnju smanjio se za 22 %. Trošak proizvodnje također je pratio smanjenje cijena sirovina.

                  (154)

                  Ponderirani prosječni jedinični trošak prerade industrije Unije za ugovore o preradi tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

                     Tablica 14.

                     Ponderirani prosječni jedinični trošak prerade za ugovore o preradi

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 105

                                 97

                                 99

                                 Izvor: Odgovori na upitnik.

                  (155)

                  Tijekom razmatranog razdoblja ponderirani prosječni jedinični trošak prerade za proizvodnju na temelju ugovora o preradi smanjio se za 1 %.

            4.5.3.2.   Troškovi rada

                  (156)

                  Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 15.

                     Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                              65 626

                              70 243

                              73 736

                              71 898

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 107

                                 112

                                 110

                                 Izvor: Odgovori na upitnik.

                  (157)

                  Prosječni troškovi rada povećali su se od 2012. do 2014. za 12 %, a potom su se u razdoblju ispitnog postupka revizije smanjili za 2 % u odnosu na 2014. Prosječni troškovi rada ukupno su se povećali za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.

            4.5.3.3.   Zalihe

                  (158)

                  Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                     Tablica 16.

                     Inventar

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Zaključne zalihe (u tonama)

                              1 201

                              1 095

                              923

                              1 069

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 91

                                 77

                                 89

                              Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

                              9

                              9

                              7

                              8

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 91

                                 77

                                 89

                                 Izvor: Odgovori na upitnik.

                  (159)

                  Razina inventara smanjila se za 11 % tijekom razmatranog razdoblja. Inventari su činili 8 % obujma proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i utvrđeno je da je to uobičajena razina.

            4.5.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                  (160)

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 17.

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Profitabilnost ukupne prodaje u Uniji nepovezanim kupcima – uobičajene i za preradu (% prodajnog prometa)

                              11,9

                              16,8

                              13,6

                              11,6

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 140

                                 114

                                 97

                              Novčani tok (EUR)

                              63 654 025

                              57 060 905

                              54 583 859

                              40 680 386

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 90

                                 86

                                 64

                              Ulaganja (EUR)

                              19 902 447

                              21 890 061

                              25 810 548

                              15 752 867

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 110

                                 130

                                 79

                              Povrat ulaganja (%)

                              37,1

                              46,0

                              35,9

                              20,1

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 124

                                 97

                                 54

                                 Izvor: Odgovori na upitnik.

                  (161)

                  Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje za ukupnu djelatnost industrije Unije (uobičajena proizvodnja i prerada). Profitabilnost uobičajenih djelatnosti koja je činila 77 % ukupne proizvodnje u razdoblju ispitnog postupka revizije bila je niža od profitabilnosti djelatnosti prerade. Nadalje, treba napomenuti da je profitabilnost uobičajene djelatnosti bila niža od ciljne dobiti od 10 %.

                  (162)

                  Industrija Unije bila je profitabilna tijekom razmatranog razdoblja i imala je promjenjivu stopu profitabilnosti. Prema tome, profitabilnost se od 2012. do 2013. povećala za 4,8 postotnih bodova i dostigla 16,8 %, a zatim se u razdoblju ispitnog postupka revizije smanjila za 5,1 postotnih bodova na 11,6 %. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost se ukupno smanjila za 0,3 postotna boda.

                  (163)

                  Novčani tok, koji označava sposobnost proizvođača iz Unije da sami financiraju svoje djelatnosti, i dalje je bio pozitivan u razmatranom razdoblju. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja znatno se smanjio za 36 %.

                  (164)

                  Ulaganja su se od 2012. do 2014. povećala za 30 %, a potom su se do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije smanjila za 39 % u odnosu na 2014. Ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja smanjila ukupno za 21 %. Tijekom razmatranog razdoblja ulaganja industrije Unije premašila su 80 milijuna EUR. Ulagalo se u povećanje iskoristivosti sirovina i smanjenje troškova proizvodnje, na primjer poboljšanjem operacija sortiranja, poboljšanjem objekta za recikliranje za djelatnost vakuumiranja i poboljšanjem djelatnosti drobljenja. Nadalje, industrija Unije osigurala je sukladnost ulaganja s pravilima o zaštiti okoliša koja se primjenjuju u Uniji. Ulagalo se i u poboljšanje učinkovitosti zamjenom stare tehnologije učinkovitijom tehnologijom sa stajališta potrošnje energije. Nadalje, ulagalo se u zamjenu nekoliko peći radi povećanja njihove fleksibilnosti za miješanje tvrdih i mekih otpadaka te za obradu šireg raspona otpadaka.

                  (165)

                  Povrat ulaganja označava dobit izraženu kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. On je bio pozitivan u razmatranom razdoblju. Tijekom 2013. povećao se za 24 % u odnosu na 2012., a zatim se do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio za 25,9 postotnih bodova. Tijekom razmatranog razdoblja povrat ulaganja ukupno se smanjio za 17 postotnih bodova.

            4.5.4.   Zaključak o šteti

                  (166)

                  Zahvaljujući postojećim antidampinškim pristojbama industrija Unije nastavila se oporavljati od učinka prethodnog štetnog dumpinga.

                  (167)

                  Obujam prodaje i tržišni udio pozitivno su se razvijali tijekom razmatranog razdoblja jer je industrija Unije uspjela pratiti povećanje potrošnje. U razmatranom razdoblju povećali su se i proizvodnja i iskorištenost kapaciteta.

                  (168)

                  Pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima industrije Unije (profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja) bili su pozitivni tijekom razmatranog razdoblja. Unatoč tomu, zabilježen je trend smanjenja novčanih tokova.

                  (169)

                  S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da se industrija Unije oporavila od prethodnog dampinga i da tijekom razmatranog razdoblja nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

            4.6.   Vjerojatnost ponavljanja štete

      4.6.1.   Prethodne napomene

                  (170)

                  Ispitnim postupkom utvrđeno je da su se kineski proizvodi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uvozili po dampinškim razinama cijena te da postoji vjerojatnost da će se damping nastaviti ako se dopusti istek mjera.

                  (171)

                  Budući da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu, procjenjivalo se postoji li vjerojatnost ponavljanja štete ako se dopusti istek mjera protiv NRK-a u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

                  (172)

                  Kako bi se utvrdila vjerojatnost ponavljanja dampinga analizirali su se sljedeći elementi: i. rezervni kapacitet i stvaranje zaliha sirovina u NRK-u, ii. moguće razine cijena uvoza proizvoda iz postupka revizije iz Kine na tržište Unije te iii. njihov utjecaj na industriju Unije.

            4.6.2.   Rezervni kapacitet i stvaranje zaliha sirovina u NRK-u

                  (173)

                  Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (78), NRK ima znatan rezervni kapacitet za proizvodnju volframovog karbida čija procijenjena količina iznosi od 12 000 do 20 000 tona, odnosno od 94 % do 156 % potrošnje Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                  (174)

                  Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (79), NRK ima zalihe sirovina volframovog karbida (tj. APT-a i volframovih koncentrata) iz kojih bi se u kratkom roku moglo proizvesti više od 25 000 tona volframovog karbida.

                  (175)

                  Bez antidampinških mjera rezervni kapacitet u kombinaciji sa zalihama sirovina vjerojatno bi se upotrijebio za proizvodnju za izvoz u Uniju jer je ona privlačno tržište za kineske proizvođače izvoznike, kako je opisano u uvodnim izjavama (85) i dalje. Isto tako nema naznaka da bi na ostalim tržištima trećih zemalja postojala povećana potražnja za volframovim karbidom, dok je potrošnja u Uniji bila u porastu i, kako je navedeno uvodnoj izjavi (84), tržište Unije bilo je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije najveće izvozno tržište NRK-a nakon Japana. Uvoz iz NRK-a stoga će vjerojatno ponovno ući na tržište Unije u znatnim količinama.

                  (176)

                  Nekoliko korisnika tvrdilo je nakon objave da će kineski proizvođači radije opskrbljivati kineske proizvođače na kraju proizvodnog lanca nego izvoziti sirovine na tržište Unije. Međutim, ta je tvrdnja odbijena jer nije potkrijepljena dokazima.

            4.6.3.   Moguće razine cijena kineskog uvoza na tržište Unije

                  (177)

                  Kao naznaka razine cijena po kojoj će se kineski volframov karbid vjerojatno uvoziti na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage, uzele su se u obzir kineske uvozne cijene u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U okviru režima postupka unutarnje proizvodnje one su utjecale na smanjenje cijena industrije Unije u prosjeku za približno 13,2 %. Nadalje, ako se uzmu u obzir moguće cijene u okviru uobičajenog uvoznog režima, bez antidampinških i carinskih pristojbi, smanjenje bi također bilo znatno i iznosilo u prosjeku 8,6 %.

                  (178)

                  Nadalje, analizirale su se razine cijena kineskog uvoza u ostale treće zemlje i kineske cijene na domaćem tržištu. U oba slučaja utvrđeno je da su kineske cijene niže od cijena industrije Unije za do 33 % u odnosu na ostale treće zemlje i za do 28 % u odnosu na kineske domaće cijene.

            4.6.4.   Utjecaj na industriju Unije

                  (179)

                  Znatni rezervni kapacitet i zalihe sirovina u NRK-u koji su objašnjeni u uvodnim izjavama i zajedno s razlikama u cijeni opisanima u uvodnim izjavama (85) do (87) i (177), potaknut će kineske proizvođače izvoznike da, ako se ne budu primjenjivale antidampinške mjere, u kratkom roku izvezu na tržište Unije znatni obujam po niskim cijenama na dampinškoj razini.

                  (180)

                  Tako veliki obujam jeftinog volframovog karbida vršit će znatni cjenovni pritisak na industriju Unije koja će morati sniziti svoje cijene kako bi još uvijek mogla prodavati u Uniji. Međutim, industrija Unije istodobno će izgubiti obujmove jer neće moći sniziti cijene na razinu kineskih izvoznih cijena. Podsjeća se da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (80), kineski proizvođači izvoznici imaju pristup jeftinijim sirovinama nego industrija Unije jer NRK nadzire 60 % svjetskih rezervi volframove rude i, istodobno, naplaćuje porez na izvoz volframovog koncentrata u iznosu od 20 % zbog čega se cijena te sirovine povećava za strane izvan NRK-a.

                  (181)

                  Ako se kineske uvozne cijene u okviru postupka unutarnje proizvodnje uvećane za carinske pristojbe smatraju mogućom referentnom vrijednošću za buduću prodajnu cijenu industrije Unije nakon stavljanja mjera izvan snage, industrija Unije više neće ostvarivati dobit već će biti na granici rentabilnosti, što nije održivo. Ovaj scenarij zapravo je konzervativan jer će kineski proizvođači izvoznici vjerojatno prodavati na tržištu Unije po nižim cijenama od te referentne vrijednosti, ako se uzmu u obzir kineske razine cijena uočene u ostalim trećim zemljama. Oni bi bili motivirani to učiniti u pokušaju da smanje stvaranje zaliha sirovina kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (79). U ovom slučaju industrija Unije morat će nastaviti snižavati svoje prodajne cijene i uslijed toga uobičajena djelatnost počet će u kratkom roku ostvarivati gubitke (1 – 2 godine). Nadalje, treba napomenuti da je profitna marža proizvoda iz postupka revizije vrlo nestabilna. Kako je prikazano u tablici 17., profitabilnost industrije Unije smanjila se za 5,2 postotna boda u samo dvije godine (od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije).

                  (182)

                  Nadalje, industrija Unije vjerojatno će morati smanjiti svoj obujam proizvodnje jer neće bez gubitaka moći sniziti svoje cijene na razinu kineskih niskih cijena. Smanjenje obujma izravno utječe i na djelatnost prerade. Naime, industrija volframa kapitalno je intenzivna industrija koja mora održavati određeni obujam proizvodnje kako bi mogla održavati fiksne troškove na razumnoj razini. Povećanjem fiksnih troškova nakon smanjenja proizvodnje povećat će se ne samo trošak proizvodnje uobičajene djelatnosti već i troškovi prerade i to će stoga negativno utjecati i na profitabilnost ugovora o preradi.

                  (183)

                  Na primjer, u skladu sa scenarijem smanjenja obujma proizvodnje za 25 % (3 700 tona ili 23 % rezervnog kineskog kapaciteta), troškovi prerade povećat će se za 82 %, a djelatnost prerade pretvorit će se iz profitabilne djelatnosti u djelatnost koja ostvaruje više od 30 % gubitaka. To je uočeno i tijekom prethodnog ispitnog postupka kada je u razdoblju od samo jedne godine smanjenjem obujma proizvodnje od približno 50 % (6 400 tona) uzrokovan pad profitabilnosti sa 7,6 % na –19,5 %.

                  (184)

                  Djelatnosti prerade opravdane su u ekonomskom smislu za potrošače industrije Unije (korisnike) samo ako su naknade za preradu (trošak prerade + marža) uvećane za trošak otpadaka (za korisnika) niže od uvozne cijene volframovog karbida iz NRK-a. Nakon postizanja te granice, korisnici neće imati poticaja sklapati ugovore o preradi s industrijom Unije već će dobavljati volframov karbid iz NRK-a. Čini se da ne postoji mogućnost ponovnog pregovaranja o naknadama za preradu s industrijom Unije jer će se troškovi prerade industrije Unije povećati kako je prethodno opisano.

                  (185)

                  Nadalje, čak i ako je djelatnost prerade profitabilnija od uobičajene djelatnosti, industrija Unije ne može raditi isključivo na temelju ugovora o preradi. Prerada se odnosi samo na djelatnosti recikliranja, a kapacitet industrije Unije za preradu otpadaka u volframov koncentrat prenizak je s obzirom na ukupne potrebe za volframovim koncentratom u postupku proizvodnje. Industrija Unije stoga mora dopuniti potrebe za volframovim koncentratom primarnim koncentratima na temelju uobičajenih ugovora. Nadalje, na tržištu nema dovoljno otpadaka da bi industrija Unije mogla povećati svoj kapacitet za recikliranje.

                  (186)

                  S obzirom na navedeno, smanjenjem prodajne cijene najmanje na razinu uvozne cijene za postupak unutarnje proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, uključujući carine, te smanjenjem obujma, industrija Unije pretvorit će se u industriju koja ostvaruje gubitke.

                  (187)

                  Na temelju prethodno opisanih činjenica, Komisija je zaključila da će se, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, materijalna šteta vrlo brzo ponoviti. Drugim riječima, vjerojatno je da će proizvođači iz Unije koji nisu integrirani na kraju proizvodnog lanca u kratkom roku (1 – 2 godine) biti prisiljeni otići u stečaj jer će na slobodnom tržištu biti izravno izloženi cjenovnom pritisku dampinškog uvoza iz Kine po niskim cijenama. Dva trgovačka društva ne obavljaju djelatnosti recikliranja i stoga se ne mogu osloniti na više marže iz ugovora o preradi. Nadalje, proizvođači iz Unije koji su integrirani na kraju proizvodnog lanca i dalje će prodavati volframov karbid povezanim korisnicima po nižim cijenama. Međutim, troškovi prerade u ugovorima o preradi povećat će se zbog smanjenja obujma proizvodnje. Dugoročno (4 – 5 godina) postoji vjerojatnost da će proizvođači iz Unije koji su integrirani na kraju proizvodnog lanca prestati s radom jer se dugoročno neće moći natjecati s tim pritiskom zato što će i njihovi povezani korisnici početi kupovati volframov karbid iz Kine. Ostvari li se taj scenarij, predmetna se strateška sirovina više neće proizvoditi u Uniji.

            5.   INTERES UNIJE

                  (188)

                  U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala bi li, na temelju nalaza ovog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera, zadržavanje postojećih antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a bilo protivno interesu Unije u cjelini. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika, korisnika i dobavljača. Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.

                  (189)

                  Treba podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, s obzirom na to da je ovaj ispitni postupak revizija zbog predstojećeg isteka mjera, odnosno analiza situacije u kojoj su antidampinške mjere već postojale, može se ocijeniti neželjeni negativni učinak postojećih antidampinških mjera na predmetne strane.

                  (190)

                  Na temelju toga ispitalo se postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka dampinga i ponavljanja štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom posebnom slučaju nije u interesu Unije.

            5.1.   Interes industrije Unije

                  (191)

                  S obzirom na zaključke o stanju industrije Unije navedene u uvodnim izjavama do i u skladu s tvrdnjama povezanima s analizom vjerojatnosti ponavljanja štete kako je opisano u uvodnim izjavama (170) do (186), Komisija je zaključila da bi se, ako bi se dopustilo da antidampinške mjere prestanu važiti, financijsko stanje industrije Unije vjerojatno znatno pogoršalo. Dokazano je da su mjere od ključne važnosti za zadržavanje proizvodnje volframovog karbida u Uniji jer industrija Unije ne bi mogla izdržati pritisak velikog obujma dampinškog uvoza volframovog karbida iz NRK-a koji se prodaje na tržištu Unije ispod cijena industrije Unije.

                  (192)

                  Smatra se da bi se daljnjom primjenom mjera koristilo industriji Unije koja bi u tom slučaju mogla nastaviti ulagati u novu tehnologiju za svoje proizvodne pogone, posebno u svoje djelatnosti recikliranja, kako bi postala neovisnija o NRK-u i tako se lakše mogla suočiti s manjkom primarnih sirovina na tržištu.

                  (193)

                  Nasuprot tome, stavljanje mjera izvan snage vjerojatno će negativno utjecati na industriju Unije. Time će se ozbiljno ugroziti održivost industrije Unije koja će uslijed toga možda morati prekinuti proizvodnju i tako smanjiti dostupne izvore opskrbe tržišta Unije i tržišno natjecanje. Ako proizvođači iz Unije prekinu proizvodnju, Unija će većinom ovisiti o uvozu iz ostalih trećih zemalja, a posebno iz NRK-a, koji je ne samo vodeći svjetski proizvođač volframa već i posjeduje većinu svjetskih rezervi sirovina.

            5.2.   Interes korisnika

                  (194)

                  Na početku je upit poslan deset poznatih uvoznika/korisnika. Sedam korisnika javilo se u roku i svima su poslani upitnici. Oni su kupovali volframov karbid od NRK-a, ostalih trećih zemalja (Južne Koreje, Vijetnama, Japana, Izraela i Indije) i industrije Unije. Ti korisnici upotrebljavali su volframov karbid za proizvodnju cementnog karbida za proizvodnju tvrdih metalnih alata za različite industrije kao što su naftna i rudarska industrija.

                  (195)

                  Zaprimljeni su odgovori na upitnik od osam korisnika (od kojih su dva povezana). Oni su prijavili veći izvoz iz NRK-a od onog koji je zabilježen u podacima Eurostata. Svi, osim jednog, uvozili su proizvod iz postupka revizije samo u okviru postupka unutarnje proizvodnje. Korisnici koji surađuju činili su 32 % potrošnje na slobodnom tržištu u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Dodatnih pet korisnika podržalo je mjere koje su na snazi, ali nisu odgovorili na upitnik. Ti su korisnici činili približno 8 % ukupne potrošnje na slobodnom tržištu.

                  (196)

                  Jedan od korisnika koji surađuju tvrdio je da mu u postupku proizvodnje treba posebna vrsta proizvoda određene kvalitete koju industrija Unije ne proizvodi i zatražio je izuzeće od antidampinške pristojbe za tu posebnu vrstu proizvoda. Međutim, vrsta proizvoda koju uvozi taj korisnik bila je obuhvaćena područjem primjene proizvoda opisanim u uvodnim izjavama (31) i (32). U okviru trenutačne revizije zbog isteka mjera nije bilo osnova za isključivanje određenih vrsta proizvoda iz područja primjene ispitnog postupka zbog predstojećeg isteka mjera. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

                  (197)

                  Ostalih sedam korisnika koji surađuju tvrdili su da antidampinške mjere koje su na snazi imaju znatan negativan utjecaj na njihovu profitabilnost.

                  (198)

                  Ispitnim postupkom utvrđeno je da djelatnost tih korisnika povezana s volframovim karbidom čini od 55 % do 100 % njihova ukupnog prometa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Neki korisnici bili su dio grupa trgovačkih društava i prodavali su svoje proizvode od volframovog karbida unutar svoje grupe, a ostali su bili neovisni subjekti. Ta su trgovačka društva prodavala alate od cementnog karbida neovisnim kupcima na tržištu Unije i izvan nje. Za prodaju izvan tržišta Unije korisnici su kupovali proizvod iz postupka revizije većinom iz NRK-a u okviru postupka unutarnje proizvodnje i stoga na taj uvoz nisu plaćali carine.

                  (199)

                  Svi korisnici koji surađuju proizvodili su različite proizvode koji uključuju proizvod iz postupka revizije. Trošak volframovog karbida u ukupnim troškovima proizvodnje znatno se razlikovao od korisnika do korinika, odnosno od 6 % do 50 %, ovisno o vrsti gotovog proizvoda. Neki proizvodi koje proizvode korisnici koji surađuju uključuju znatnu dodanu vrijednost i znanje te stoga ti korisnici mogu naplaćivati znatne marže, dok su ostali proizvodi koji uključuju manju dodanu vrijednost manje profitabilni. Nadalje, većina korisnika koji surađuju bili su profitabilni tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za više od 15 %. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da su na profitabilnost tih korisnika utjecali i drugi čimbenici osim antidampinških mjera koje su na snazi, na primjer niska potražnja na tržištima na kojima posluju (vađenje nafte i rudarstvo).

                  (200)

                  Dodatnih pet korisnika navedenih u uvodnoj izjavi (194) koji su podržali daljnju primjenu antidampinških mjera na snazi bili su kupci industrije Unije. Ti korisnici tvrdili su da će se, iako bi smanjenje cijena volframa kratkoročno koristilo korisnicima, kineske cijene vjerojatno srednjoročno i dugoročno ponovno povećati bez tržišnog natjecanja s industrijom Unije. Nadalje, tvrdili su da bi stavljanje antidampinških mjera izvan snage negativno utjecalo i na djelatnosti recikliranja u Uniji jer bi zbog uvoza velikih količina jeftinog volframovog karbida iz Kine djelatnost recikliranja u Uniji postala neprofitabilna. Naposljetku, ti korisnici istaknuli su da su zainteresirani za više izvora opskrbe, uključujući industriju Unije.

                  (201)

                  Nalazi ispitnog postupka pokazuju da su korisnici mogli i dalje kupovati volframov karbid od nekoliko izvora. To je uključivalo uvoz volframovog karbida iz NRK-a, u velikim količinama, bez plaćanja carina jer se obavljao u okviru režima postupka unutarnje proizvodnje. Većina tog uvoza bila je profitabilna. Iako se može razumno očekivati da će određeni korisnici, barem kratkoročno, imati koristi od dostupnosti jeftinijeg uvoza iz NRK-a, mjere nisu imale znatan negativni učinak na njih i to potvrđuje da zadržavanje antidampinških mjera na snazi nema ozbiljan učinak na korisnike. Nadalje, nekoliko korisnika čak je podržalo daljnju primjenu mjera.

                  (202)

                  Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da bi učinak mjera na korisnike trebalo procijeniti tijekom cijelog razdoblja u kojem su mjere bile na snazi u skladu sa slučajem ferosilicija (15) te da se korisnici suočavaju s dugoročnim kumulativnim negativnim učincima koji su nerazmjerni mogućoj ili stvarnoj koristi za proizvođače iz Unije.

                  (203)

                  U tom pogledu treba napomenuti da su korisnici, iako su mjere bile na snazi od 1990., uspjeli apsorbirati povećanje troškova i svejedno biti profitabilni. Nadalje, u okviru početnog ispitnog postupka i svake revizije zbog predstojećeg isteka mjera provedene u vezi s njime, Komisija je procijenila učinak antidampinških mjera na korisnike. Komisija je svaki put zaključila da zadržavanje antidampinških mjera vjerojatno neće znatno utjecati na korisnike u Uniji. Nadalje, taj je zaključak potvrđen trenutačnom procjenom na temelju stvarnog učinka mjera. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

                  (204)

                  Nakon objave javila su se još četiri korisnika proizvoda iz postupka revizije od kojih su tri bila povezana s jednim od korisnika koji surađuju koji su dostavili odgovor na upitnik. Međutim, jedan od njih nalazi se u Brazilu i stoga se ne smatra zainteresiranom stranom u tom ispitnom postupku. Ta trgovačka društva protivila su se zadržavanju antidampinških mjera na snazi.

                  (205)

                  Osim toga, nekoliko korisnika tvrdilo je nakon objave da je njihova sposobnost za apsorbiranje troška mjera i očuvanja profitabilnosti dostigla svoj maksimum. Nadalje, tvrdilo se da su ti korisnici pokazali i dokazali da nema daljnjih mogućih tehnoloških poboljšanja proizvoda i da postaje neizvedivo dalje snositi dodatne troškove.

                  (206)

                  Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (198), korisnici koji surađuju proizvodili su različite proizvode koji uključuju proizvod iz postupka revizije, a trošak volframovog karbida u ukupnim troškovima proizvodnje znatno se razlikovao od korisnika do korisnika, ovisno o vrsti gotovih proizvoda iznosio je od 6 % do 50 %. Iako nije isključeno da se profitabilnost po proizvodu razlikuje, većina korisnika koji surađuju bili su profitabilni tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za više od 15 %. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

                  (207)

                  Komisija je na temelju toga odlučila da, u pogledu učinka na korisnike, nema naznaka da će održavanje mjera imati znatan negativan utjecaj na njihovu djelatnost.

            5.3.   Interes dobavljača

                  (208)

                  Deset trgovačkih društava na uzlaznom tržištu podržalo je daljnju primjenu mjera. Četiri su bila rudarska trgovačka društva i proizvođači koncentrata volframa koji opskrbljuju industriju Unije.

                  (209)

                  Ostalih šest trgovačkih društava bila su dobavljači materijala za recikliranje za industriju Unije. Oni su tvrdili da bi zatvaranje industrije Unije imalo vrlo negativan utjecaj na njihovu djelatnost jer bi izgubili kupce. I oni su istaknuli važnost recikliranja otpadaka u Uniji tvrdeći da će otpadci imati veći sadržaj volframa od koncentrata rude, zbog čega su otpadci volframa vrijedna sirovina i mogu utjecati na smanjenje troškova sirovina za korisnike.

                  (210)

                  Komisija je na temelju toga zaključila da je zadržavanje antidampinških mjera koje su na snazi u interesu dobavljača.

            5.4.   Volfram kao ključna sirovina

                  (211)

                  Volfram je od 2011. razvrstan kao ključna sirovina (16) u Europskoj uniji.

                  (212)

                  Stoga je u interesu Unije zadržati proizvodnju volframa u Uniji, promicati recikliranje u cilju smanjenja potrošnje primarnih sirovina i smanjiti relativnu ovisnost o uvozu.

            5.5.   Tržišno natjecanje u Uniji

                  (213)

                  Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da se primjenom antidampinških mjera pogoršala razina tržišnog natjecanja u Uniji jer je smanjen izbor dobavljača. Tvrdile su da svi proizvođači iz Unije imaju slične razine cijena koje nisu bile konkurentne.

                  (214)

                  Na tržištu ima šest proizvođača iz Unije koji upotrebljavaju različite proizvodne postupke i različite sirovine. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (33), neki proizvođači iz Unije upotrebljavaju samo primarne sirovine, a neki upotrebljavaju primarne sirovine i otpatke. U pogledu postupka proizvodnje iz primarnih sirovina, on može početi od koncentrata, APT-a ili volframovog oksida. Ti elementi utječu na trošak proizvodnje. Stoga troškovi proizvodnje utječu na naknadu koju industrija Unije naplaćuje svojim klijentima povrh cijene za APT. Šest proizvođača iz Unije neovisni su jedni o drugima i natječu se na tržištu Unije. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da postoje drugi izvori opskrbe tržišta Unije, na primjer SAD, Vijetnam, Južna Koreja i Izrael. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

            5.6.   Konkurentski nepovoljan položaj proizvođača na kraju proizvodnog lanca

                  (215)

                  Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da su, zbog mjera koje su na snazi, korisnici u Uniji u konkurentski nepovoljnom položaju u odnosu na konkurente u ostalim trećim zemljama jer se mjerama pogoduje korisnicima izvan Unije na štetu korisnika iz Unije. Nadalje, tvrdili su da su korisnici na kraju proizvodnog lanca iz trećih zemalja profitabilniji od njihovih konkurenata u Uniji zato što ostvaruju koristi od niže baze troškova. Oni su k tome tvrdili da je na njih negativno utjecala činjenica da je NRK u svibnju 2015. ukinuo pristojbu na izvoz volframovog karbida u iznosu od 5 % i ograničenja za proizvode na uzlaznom tržištu (izvozne kvote za APT). Oni su tvrdili i da će u slučaju produljenja mjera korisnici morati preseliti svoje proizvodne pogone izvan Unije kako bi zadržali kupce.

                  (216)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (198), ispitnim postupkom utvrđeno je da je većina korisnika koji surađuju u Uniji bila profitabilna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te da su na njihovu profitabilnost utjecali drugi čimbenici, a ne antidampinške mjere na snazi, na primjer niska potražnja na tržištima na kojima posluju (vađenje nafte i rudarstvo). Tvrdnja da korisnici u ostalim trećim zemljama navodno ostvaruju veću dobit od korisnika u Uniji nije relevantna za procjenu interesa Unije. Nadalje, te strane nisu mogle objasniti kako je činjenica da je NRK ukinuo pristojbu na izvoz i ograničenja za proizvode na uzlaznom tržištu negativno utjecala na korisnike i nisu to potkrijepile dokazima. Tvrdnja o preseljenju određenih korisnika bila je neutemeljena jer profitabilnost tih korisnika ovisi o vrsti proizvedenih proizvoda, ali istodobno i o ostalim čimbenicima kao što je smanjenje potražnje za tim proizvodima. U svakom slučaju nema dokaza da bi se čak i stavljanjem mjera izvan snage spriječilo preseljenje korisnika. Stoga su tvrdnje iz uvodne izjave (214) odbijene.

            5.7.   Integracija na kraju proizvodnog lanca

                  (217)

                  Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da je većina proizvođača volframovog karbida iz Unije integrirana na kraju proizvodnog lanca i stoga njihovi povezani proizvođači alata mogu dobavljati sirovine po nižim cijenama od korisnika koji nisu integrirani, čime se uzrokuje nejednaki nepovoljni položaj među korisnicima.

                  (218)

                  Ispitnim postupkom utvrđeno je da su tri od šest proizvođača volframovog karbida iz Unije za slobodno tržište integrirani na kraju proizvodnog lanca. Ti proizvođači iz Unije prodavali su proizvod iz postupka revizije svojim povezanim društvima po tržišnim cijenama i stoga nisu imali cjenovnu prednost pri dobavljanju sirovina od neintegriranih korisnika. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

                  (219)

                  Nekoliko korisnika tvrdilo je nakon objave da su vertikalno integrirani dobavljači istodobno i konkurenti korisnika te ugrožavaju pošteno tržišno natjecanje jer mogu zaustaviti isporuku proizvoda iz postupka revizije korisnicima.

                  (220)

                  Ispitnim postupkom nisu otkrivene nikakve naznake da će industrija Unije prestati prodavati proizvod iz postupka revizije nepovezanim korisnicima. Nasuprot tomu, tijekom razmatranog razdoblja prodaja integriranih proizvođača iz Unije na kraju proizvodnog lanca nepovezanim korisnicima povećala se za 16 %. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

            5.8.   Manjak ulaganja i zastarjele tehnologije

                  (221)

                  Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da industrija Unije zbog antidampinških mjera koje su na snazi nema poticaja ulagati u nove tehnologije. Te strane tvrdile su da industrija Unije upotrebljava stare i zastarjele tehnologije.

                  (222)

                  Međutim, ispitnim postupkom otkriveno je da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (164), industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja izvršila znatna ulaganja kako bi postigla bolju iskorištenost sirovina i tako smanjila trošak proizvodnje, poboljšala učinkovitost, povećala fleksibilnost pri miješanju tvrdih i mekanih otpadaka te kako bi poboljšala usklađenosti s pravilima o zaštiti okoliša. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

            5.9.   Sirovine

                  (223)

                  Nekoliko korisnika tvrdilo je da stanje industrije Unije ovisi o pristupu sirovinama, njihovoj dostupnosti i cijenama. Antidampinškim mjerama ne bi se mogao nadoknaditi nepovoljni položaj u pogledu dobavljanja sirovina.

                  (224)

                  Antidampinške mjere određene su na temelju nalaza o dampingu kineskih proizvođača izvoznika kojim se uzrokuje materijalna šteta industriji Unije. Stoga je odbijena tvrdnja da se antidampinškim mjerama nadoknađuje nepovoljni položaj u pogledu dobavljanja sirovina.

                  (225)

                     Novi Carinski zakonik Unije

                  (226)

                  Nekoliko korisnika tvrdilo je da su člankom 169. stavkom 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (17) uvedene promjene u carinskim pravilima Unije u skladu s kojima postupak unutarnje proizvodnje više neće biti dopušten za robu na koju se primjenjuju antidampinške mjere ili barem više neće biti ekonomski održiv. Stoga će se povećati njezini troškovi proizvodnje.

                  (227)

                  Ta je tvrdnja bila činjenično netočna jer se člankom 169. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 ne zabranjuje uporaba postupka unutarnje proizvodnje u slučaju antidampinških pristojbi već se upućuje na uporabu istovjetnih proizvoda. Stoga će se antidampinška pristojba primjenjivati na proizvode uvezene u okviru postupka unutarnje proizvodnje samo ako se dalje prerađeni proizvodi kasnije puštaju u slobodan promet u Uniji. U slučaju ponovnog izvoza prerađenih proizvoda, što je trenutačno slučaj, antidampinške pristojbe neće se primjenjivati. Nadalje, zainteresirane strane nisu dostavile dokaze da postupak unutarnje proizvodnje više neće biti ekonomski održiv. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

                  (228)

                  Nekoliko korisnika tvrdilo je nakon objave da će se izmjenama Carinskog zakonika Unije ograničiti uporaba postupka unutarnje proizvodnje zbog povećanja količine dokumentacije i visokog rizika od neusklađenosti, zbog čega će se trošak sirovina povećati za 15 %.

                  (229)

                  U tom pogledu treba napomenuti da je cilj izmjena Carinskog zakonika Unije poboljšati sljedivost proizvoda na koje se primjenjuju antidampinške mjere, a koji se uvoze u okviru postupka unutarnje proizvodnje. Stoga nije isključeno da će to dovesti do povećanja administrativnih troškova trgovačkih društava. Međutim, korisnici nisu dostavili dokaze ili objašnjenja o načinu izračuna 15 %-tnog povećanja. Stoga je tvrdnja, zbog svoje hipotetske prirode, odbijena.

            5.10.   Trajanje mjera

                  (230)

                  Zainteresirane strane tvrdile su da su antidampinške mjere koje se primjenjuju na proizvod iz postupka revizije na snazi od 1990. i stoga se više ne bi trebale produljivati.

                  (231)

                  U skladu s uvjetima utvrđenima u članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe, ako se utvrdi nastavak ili ponavljanje štetnog dampinga i mjere nisu protivne interesu Unije u cjelini, takve mjere moraju se nastaviti primjenjivati. U trenutačnom ispitnom postupku zadovoljeni su svi uvjeti. Isto tako predmetne strane nisu iznijele posebne razloge u pogledu općeg interesa Unije koji bi bili protiv tih mjera. Komisija stoga ne može učiniti ništa drugo nego uvesti antidampinške mjere. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

            5.11.   Zaključak o interesu Unije

                  (232)

                  Na temelju navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi povezani s interesom Unije na temelju kojih se može zaključiti da ne treba zadržati konačne antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz volframovog karbida, taljenog volframovog karbida i volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom podrijetlom iz NRK-a.

            6.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

      6.1.   Mjere

                  (233)

                  Sve zainteresirane strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo zadržati antidampinške mjere na snazi. Dan im je i rok u kojem su nakon te objave mogle podnijeti primjedbe. Očitovanja i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.

                  (234)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (65), nekoliko korisnika tvrdilo je nakon objave da se pri izračunu, među ostalim, marže štete moraju uzeti u obzir razlike u kvaliteti za primjene, troškovima proizvodnje i prodaji.

                  (235)

                  Ta je tvrdnja neutemeljena. Podsjeća se da je trenutačni ispitni postupak ispitni postupak revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe čija je svrha ocijeniti treba li antidampinške mjere koje su na snazi zadržati ili staviti izvan snage. U okviru tog ispitnog postupka ne izračunava se nijedna nova marža štete.

                  (236)

                  Nadalje, nekoliko je korisnika zatražilo nakon objave da istek mjera treba dopustiti kada isteknu dozvole za unutarnju preradu, odnosno za dvije godine.

                  (237)

                  U tom pogledu treba napomenuti da ispitnim postupkom nisu otkrivene iznimne okolnosti kojima bi se moglo opravdati produljenje mjera za manje od pet godina, u skladu s primjenjivim pravilima iz Osnovne uredbe.

                  (238)

                  Iz prethodno navedenog slijedi da bi, kako je predviđeno u članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz volframovog karbida, taljenog volframovog karbida i volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom. Podsjeća se da se te mjere sastoje od ad valorem pristojbi.

                  (239)

                  Odbor osnovan u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije donio mišljenje,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz volframovog karbida, taljenog volframovog karbida i volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 2849 90 30 i ex 3824 30 00 (18) (oznaka TARIC 3824300010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
      2.   Stopa pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 33 %.
      3.   Osim ako je određeno drukčije, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.
      Članak 2.
      Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 1. lipnja 2017.

               Za Komisiju

               Predsjednik

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

         (2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2737/90 od 24. rujna 1990. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine i konačnoj naplati privremene pristojbe (SL L 264, 27.9.1990., str. 7.).

         (3)  Odluka Komisije 90/480/EEZ od 24. rujna 1990. o prihvaćanju preuzimanja obveza koje su ponudili određeni izvoznici u vezi s antidampinškim postupkom povezanim s uvozom volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine i prekidu ispitnog postupka u pogledu predmetnih izvoznika (SL L 264, 27.9.1990., str. 59.).

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 610/95 od 20. ožujka 1995. o izmjeni uredaba (EEZ) br. 2735/90, (EEZ) br. 2736/90 i (EEZ) br. 2737/90 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframove rude i koncentrata, volframovog oksida, volframove kiseline, volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine i o konačnoj naplati iznosa osiguranih privremenom antidampinškom pristojbom koju je Komisija uvela Uredbom Komisije (EZ) br. 2286/94 (SL L 64, 22.3.1995., str. 1.).

         (5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 771/98 od 7. travnja 1998. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 111, 9.4.1998., str. 1.).

         (6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2268/2004 od 22. prosinca 2004. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 395, 31.12.2004., str. 56.).

         (7)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1275/2005 od 26. srpnja 2005. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2268/2004 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 202, 3.8.2005., str. 1.).

         (8)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.). Ta je Uredba kodificirana Osnovnom uredbom.

         (9)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 287/2011 od 21. ožujka 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 78, 24.3.2011., str. 1.).

         (10)  Obavijest o skorom isteku određenih antidampinških mjera (SL C 212, 27.6.2015., str. 8.).

         (11)  Obavijest o pokretanju postupka revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz volframovog karbida, taljenog volframovog karbida i volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 108, 23.3.2016., str. 6.).

         (12)  Volframov karbid koji se uvozi u okviru postupka unutarnje proizvodnje ne podliježe plaćanju carinskih i antidampinških pristojbi i upotrebljava se u proizvodnji alata koji se izvoze iz EU-a.

         (13)  Bilten o metalima: (1) https://www.metalbulletin.com/Article/3646910/2017-PREVIEW-Chinese-tungsten-prices-will-continue-journey-of-recovery-as-market-reaches-consensus-on.html i (2) https://www.metalbulletin.com/Article/3596231/Chinas-SRB-tungsten-concentrate-stockpiling-boosts-domestic-export-prices.html

         (14)  https://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/commodity/tungsten/mcs-2015-tungs.pdf

         (15)  Odluka Komisije 2001/230/EZ od 21. veljače 2001. o prekidu antidampinškog postupka o uvozu ferosilicija podrijetlom iz Brazila, Narodne Republike Kine, Kazahstana, Rusije, Ukrajine i Venezuele (SL L 84, 23.3.2001., str. 36.).

         (16)  COM (2011) 25 final od 2. veljače 2011. i COM (2014) 297 final od 26. svibnja 2014.

         (17)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 1.).

         (18)  Čestice su nepravilne i nemaju slobodan protok u odnosu na čestice praha koje su „spremne za prešanje”, koje su ovalne ili u obliku zrnca, homogene i slobodnog protoka. Pomanjkanje protočnosti može se mjeriti i utvrditi kalibriranim lijevkom odnosno mjeračem protoka u skladu s normom ISO 4490.