title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1777 оd 6. listopada 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih teških ploča od nelegiranog ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine

text:
               7.10.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 272/5

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1777
   оd 6. listopada 2016.
   o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih teških ploča od nelegiranog ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 7.,
   nakon savjetovanja s državama članicama,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

   1.1   Pokretanje postupka

               (1)

               Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 13. veljače 2016. antidampinški ispitni postupak koji se odnosi na uvoz u Europsku uniju („Unija”) plosnatih proizvoda od nelegiranog ili legiranog čelika (osim nehrđajućeg čelika, silicijskog elektročelika, alatnog čelika i brzoreznog čelika), toplo valjanih, neplatiranih niti prevučenih, koji nisu u kolutima, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili veće odnosno debljine 4,75 mm ili veće, ali ne veće od 10 mm, i širine 2 050 mm ili veće („teška ploča”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) na temelju članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (2) („Osnovna uredba”).

               (2)

               Komisija je Obavijest o pokretanju postupka objavila u Službenom listu Europske unije
                   (3) („Obavijest o pokretanju postupka”).

               (3)

               Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj pritužbe”) 4. siječnja 2016. podnijela pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje teških ploča u Uniji.

               (4)

               Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti, što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

         1.2   Evidentiranje

               (5)

               Nakon što je podnositelj pritužbe podnio zahtjev potkrijepljen potrebnim dokazima, Komisija je 10. kolovoza 2016. objavila Provedbenu uredbu (EU) 2016/1357 (4) o obveznom evidentiranju uvoza određenih teških ploča od nelegiranog ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine od 11. kolovoza 2016. („Uredba o evidentiranju”).

         1.3   Zainteresirane strane

               (6)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se jave radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i nadležna tijela NRK-a, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce i udruženja za koja se zna da se pokretanje postupka na njih odnosi te ih pozvala na sudjelovanje.

               (7)

               Zainteresirane strane dobile su priliku pisanim putem iznijeti svoje stavove o pokretanju ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.

               (8)

               Komisija je o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače iz Australije, Brazila, Kanade, Indije, Japana, Republike Koreje, Malezije, Meksika, Rusije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država te ih pozvala na sudjelovanje.

               (9)

               U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila da je predvidjela SAD kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe.

               (10)

               Zainteresirane strane imale su priliku očitovati se o prikladnosti odabrane analogne zemlje i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.

         1.4   Odabir uzorka

               (11)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti odabir uzorka proizvođača izvoznika, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika iz Unije u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

         1.4.1   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

               (12)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju najvećih reprezentativnih obujama prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka, istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost.

               (13)

               Privremeni uzorak sastojao se od triju proizvođača iz Unije sa sjedištima u trima različitim državama članicama koji su činili više od 26 % ukupne prodaje teških ploča proizvođača iz Unije koji su odgovorili na ispitivanje reprezentativnosti. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak.

               (14)

               Podnositelj pritužbe i sâmo društvo u uzorku naveli su da nije primjereno uključiti društvo Metinvest Trametal Spa („Trametal”) u uzorak jer to društvo nije integrirana čeličana nego postrojenje za ponovno valjanje ploča kupljenih od povezanog poduzeća iz Ukrajine te stoga navodno nije reprezentativno za industriju Unije.

               (15)

               Industriju Unije čine i integrirane čeličane i postrojenja za ponovno valjanje i obje su vrste proizvođača iz Unije među podnositeljima pritužbe. Međutim veliku većinu teških ploča koje proizvodi industrija Unije proizvode integrirane čeličane.

               (16)

               Komisija je osim toga utvrdila da Trametal nabavlja ploče, glavni ulazni materijal koji obično predstavlja približno 70 % ukupnih troškova, od svojeg povezanog društva u Ukrajini. Stoga ta povezanost ima izravan utjecaj posebno na pokazatelje koji se odnose na troškove i profitabilnost te na rezultate i posebnu situaciju povezanog ukrajinskog društva koje isporučuje ploče.

               (17)

               Komisija međutim primjećuje da je situacija obiju vrsta proizvođača iz Unije – integriranih čeličana i postrojenja za ponovno valjanje – u potpunosti odražena u makroekonomskim pokazateljima opisanima u uvodnim izjavama 105. do 124. u nastavku.

               (18)

               Međutim zbog razloga navedenih u prethodno navedenim uvodnim izjavama 14. do 16. Komisija privremeno smatra da posebna situacija u kojoj se nalazi Trametal nije reprezentativna za industriju Unije te da ona ne bi trebala utjecati na makroekonomske pokazatelje opisane u uvodnim izjavama 125. do 138. u nastavku.

               (19)

               Komisija je tu primjedbu ocijenila opravdanom te je nakon razmatranja dostupnih preliminarnih informacija o šteti zamijenila Trametal u uzorku s društvom Ilsenburger Grobblech GmbH, drugim najvećim proizvođačem iz Unije s obzirom na obujam prodaje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka, kako je definirano u uvodnoj izjavi 28. u nastavku.

               (20)

               Komisija je 7. ožujka 2016. zainteresiranim stranama stavila na raspolaganje obavijest u kojoj se objašnjavaju razlozi izmjene uzorka te se navodi popis društava uvrštenih u revidirani uzorak. Ni jedna zainteresirana strana nije iznijela primjedbe na konačni uzorak.

         1.4.2   Odabir uzorka uvoznika

               (21)

               Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

               (22)

               Šest uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U uzorak su uključena tri uvoznika.

         1.4.3   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

               (23)

               Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.. Uz to, Komisija je zatražila od misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati.

               (24)

               Četrnaest proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od triju društava na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se postupak odnosi na njih te s nadležnim tijelima NRK-a. Ni jedna primjedba nije zaprimljena te je uzorak stoga potvrđen.

         1.5   Pojedinačno ispitivanje

               (25)

               Sedam proizvođača izvoznika iz NRK-a navelo je da žele zatražiti pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe. Međutim, ni jedan nije odgovorio na upitnik i stoga nisu zaprimljeni zahtjevi za pojedinačno ispitivanje.

         1.6   Odgovori na upitnik

               (26)

               Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje se znalo da se to na njih odnosi te svim ostalim društvima koja su se javila u rokovima određenima u Obavijesti o pokretanju postupka. Odgovori na upitnik pristigli su od triju proizvođača iz Unije, šest nepovezanih uvoznika, deset korisnika, skupine servisnih centara za čelik, triju proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku i dvaju proizvođača iz različitih analognih zemalja.

         1.7   Posjeti radi provjere

               (27)

               Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nanesene štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih strana:

                           —

                           udruženje:

                                       —

                                       Eurofer, Bruxelles, Belgija;

                           —

                           proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Njemačka

                                       —

                                       Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Njemačka

                                       —

                                       Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Ujedinjena Kraljevina

                           —

                           proizvođači izvoznici iz NRK-a:

                                       —

                                       Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.,

                                       —

                                       Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd,

                                       —

                                       Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd;

                           —

                           proizvođač iz analogne zemlje

                                       —

                                       Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Australija.

         1.8   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

               (28)

               Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do 31. studenoga 2015. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”).

               (29)

               Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

         2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   2.1   Predmetni proizvod

               (30)

               Predmetni proizvod čine plosnati proizvodi od nelegiranog ili legiranog čelika (osim nehrđajućeg čelika, silicijskog elektročelika, alatnog čelika i brzoreznog čelika), toplo valjanih, neplatiranih niti prevučenih, koji nisu u kolutima, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili veće odnosno debljine 4,75 mm ili veće, ali ne veće od 10 mm, i širine 2 050 mm ili veće trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 i ex 7225 99 00 („teška ploča”) podrijetlom iz NRK-a.

               (31)

               Teške ploče upotrebljavaju se za proizvodnju građevinske i rudarske opreme, opreme za sječu drva, tlačnih posuda, naftnih i plinskih cjevovoda, te u brodogradnji, mostogradnji i zgradarstvu.

         2.2   Istovjetan proizvod

               (32)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička svojstva te iste osnovne namjene:

                           (a)

                           predmetni proizvod;

                           (b)

                           proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Australije;

                           (c)

                           proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

               (33)

               Komisija je stoga privremeno odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         2.3   Tvrdnje povezane s opsegom proizvoda

               (34)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je opseg proizvoda preširoko definiran. Tvrdila je posebice da bi opseg proizvoda trebao biti ograničen na tzv. „teške ploče široke potrošnje”, dok bi „posebne teške ploče” trebale biti izuzete iz definicije proizvoda. Njezini navodi temelje se prvenstveno na dva argumenta.

               (35)

               Kao prvo, ona navodi da se informacije navedene u pritužbi poglavito odnose na „teške ploče široke potrošnje”, koje čine većinu izvoza iz NRK-a. Kao drugo, navodi da je opseg proizvoda širi nego definicija istovjetnog proizvoda iz članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

               (36)

               Komisija u tom pogledu napominje da je u fazi pritužbe potrebno pružiti samo dovoljno dokaza o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi. Stoga u toj fazi nije potrebno pružiti informacije o cjelovitom opsegu proizvoda. Ograničavanje analize na najprodavanije izvezene vrste proizvoda ne znači da je potrebno ograničiti definiciju proizvoda na tu vrstu proizvoda.

               (37)

               Kao drugo, člankom 1. stavkom 4. Osnovne uredbe predviđeno je da istovjetan proizvod mora biti identičan ili vrlo sličan proizvodu koji se razmatra. To se, međutim, ne odnosi na definiciju proizvoda koji se razmatra kao takvu. Različite vrste proizvoda koji se razmatra trebaju imati tek jednaka osnovna svojstva, kako je opisano u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 32.

               (38)

               Parametri po kojima se „posebne teške ploče” navodno razlikuju od teških ploča široke potrošnje jesu kemijski sastav, mehanički/tehnološki sastav, spremnost za isporuku, debljina te certificiranje i pregled za potrebe brodogradnje.

               (39)

               Nijedan od tih parametara ne odnosi se na osnovna svojstva proizvoda, osim debljine. Strana tvrdi da bi svi proizvodi deblji od 50,8 mm trebali biti izuzeti iz opsega proizvoda. Jedini argument koji je strana iznijela u prilog ograničenja debljine jest da je pritužba navodno bila usmjerena samo na teške ploče debljine manje od 50,8 mm jer su dokazi prima facie iz jednog priloga pritužbi u pogledu izračuna dampinga ograničeni na takve proizvode.

               (40)

               Međutim, jasno je da definicija proizvoda iz pritužbe obuhvaća i proizvode debljine veće od 50,8 mm jer definicija proizvoda ne sadržava gornju granicu debljine. Kao što je prethodno navedeno, to što dokazi prima facie o dampingu obuhvaćaju isključivo najčešće izvezene vrste proizvoda ne znači da je definicija proizvoda ograničena na te vrste.

               (41)

               Komisija je stoga privremeno zaključila da neće mijenjati definiciju proizvoda.

         3.   DAMPING

   3.1   Uobičajena vrijednost

   3.1.1   Tretman tržišnoga gospodarstva („MET”)

               (42)

               Kao što je navedeno u članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, ako proizvođač izvoznik iz NRK-a zadovolji kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) te mu se stoga dodijeli MET, Komisija nakon toga utvrđuje uobičajenu vrijednosti za to društvo u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6.

               (43)

               Komisija je poslala obrazac zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva svim proizvođačima izvoznicima u uzorku kako bi oni mogli podnijeti zahtjev za dodjelu MET-a. Nije dodijeljen nijedan MET jer niti jedno poduzeće nije dostavilo obrazac.

         3.1.2   Analogna zemlja

               (44)

               Uobičajena vrijednost je stoga određena na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u nekoj trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom kako je navedeno u članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe. U tu je svrhu morala biti odabrana analogna zemlja.

               (45)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je predvidjelaSjedinjene Američke Države kao analognu zemlju te pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Ni jedna primjedba nije zaprimljena.

               (46)

               Upitnici su poslani svim poznatim proizvođačima teških ploča iz zemalja prethodno navedenih u uvodnoj izjavi 8., a zaprimljena su dva odgovora: jedan od proizvođača iz Australije, a drugi proizvođača iz Sjedinjenih Američkih Država.

               (47)

               Proizvođač iz SAD-a pružio je u odgovoru dokaze o proizvodnji i prodaji na domaćem tržištu SAD-a.

               (48)

               Proizvođač iz SAD-a obavijestio je Komisiju u svojem odgovoru na upitnik da se u SAD-u obično ne primjenjuje carinska pristojba na uvoz teških ploča. Na uvoz iz NRK-a primjenjuju se antidampinške pristojbe, dok se na uvoz iz Indije, Indonezije i Republike Koreje primjenjuju i antidampinške i antisubvencijske pristojbe.

               (49)

               Na domaćem tržištu SAD-a djeluje sedam proizvođača iz SAD-a, dok tržišni udio uvoza iz Republike Koreje, Njemačke, Francuske i Kanade iznosi 20 %.

               (50)

               Proizvođač iz Australije pružio je u odgovoru dokaze o proizvodnji i prodaji na domaćem tržištu Australije i o tome da je jedini proizvođač u Australiji. Međutim, tržišni udio uvoza u Australiju iznosi 35 %. Antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na uvoz iz NRK-a, Indonezije, Japana, Republike Koreje i Tajvana niske su, dok se na neka društva uopće ne primjenjuju.

               (51)

               Domaće tržište Australije može se smatrati konkurentnijim zbog većeg tržišnog udjela uvoza i nižih pristojbi na izvoz.

               (52)

               Komisija je zato u ovoj fazi zaključila da je Australija bila primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

         3.1.3   Uobičajena vrijednost

               (53)

               Podaci dobiveni od proizvođača koji surađuje iz analogne zemlje upotrijebljeni su kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike kojima nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

               (54)

               Komisija je prvo ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje proizvođača koji surađuje iz analogne zemlje reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (55)

               Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda proizvođača iz analogne zemlje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu činio najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji svakog proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (56)

               Na temelju toga ukupna prodaja na domaćem tržištu analogne zemlje proizvođača istovjetnog proizvoda koji surađuje bila je reprezentativna.

               (57)

               Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje proizvođači izvoznici u uzorku prodaju za izvoz u Uniju.

               (58)

               Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja proizvođača iz analogne zemlje na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je bila identična ili usporediva s vrstom proizvoda koje svaki proizvođač izvoznik iz NRK-a u uzorku prodaje za izvoz u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (59)

               Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju svakog proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku.

               (60)

               Komisija je utvrdila da su neke vrste proizvoda bile reprezentativne na toj osnovi, dok druge nisu ili zbog malih količina ili jer proizvođač izvoznik iz analogne zemlje nije prodavao izvezenu vrstu proizvoda na domaćem tržištu.

               (61)

               Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

               (62)

               Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

                           (1)

                           ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i

                           (2)

                           ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

               (63)

               U tom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (64)

               Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsti proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:

                           (1)

                           ako obujam profitabilne prodaje te vrste proizvoda čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste; ili

                           (2)

                           ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

               (65)

               Ako proizvođač iz analogne zemlje neku vrstu proizvoda nije na domaćem tržištu prodao u reprezentativnim količinama ili je uopće nije prodao ili ju je u cijelosti prodao s gubitkom, Komisija je uobičajenu vrijednost izračunala u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.

               (66)

               Za svaku vrstu proizvoda koji se na domaćem tržištu nije prodavao u reprezentativnim količinama uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem prosječnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu za svaku od tih vrsta njihovu prosječnom trošku proizvodnje.

               (67)

               Za vrste proizvoda koji uopće nisu prodani ili su u cijelosti prodani s gubitkom na domaćem tržištu, uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem prosječnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti u uobičajenom tijeku trgovine istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu prosječnom trošku proizvodnje svake vrste.

               (68)

               U slučaju da vrsta proizvoda uopće nije prodana na domaćem tržištu analogne zemlje, troškovi proizvodnje izračunani su na temelju troška najsličnije jeftinije vrste.

         3.2   Izvozna cijena

               (69)

               Izvozna cijena svakog proizvođača izvoznika provjerena je tijekom posjeta radi provjere. Ako je izvoz u Uniju izvršen izravno prvim nezavisnim kupcima ili putem povezanog društva za trgovinu, izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

               (70)

               Jedan od proizvođača izvoznika u uzorku izvozio je teške ploče putem povezanog uvoznika iz Unije. Izvozna cijena te prodaje izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe.

         3.3   Usporedba

               (71)

               Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost za proizvođače iz analogne zemlje i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u uzorku na temelju cijena franko tvornica.

               (72)

               Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za troškove povezane s prijevozom, manipuliranjem, utovarom i popratnim troškovima, neizravnim porezima, provizijama, troškovima kredita i bankovnim pristojbama.

               (73)

               Za one proizvođače izvoznike u uzorku koji su prodavali u Uniju putem povezanih društava za trgovinu s funkcijama sličnima onima agenata koji posluju na temelju provizije izvršena je prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. Osnovne uredbe.

         3.4   Dampinške marže

               (74)

               Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

               (75)

               Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF-a (troškovi osiguranja i vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

                  Tablica 1.

                  Uzorak dampinških marži

                           Društvo

                           Privremena dampinška marža

                           Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

                           120,1 %

                           Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

                           126,0 %

                           Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

                           127,6 %

               (76)

               Za proizvođače izvoznike koji surađuju, a koji su izvan uzorka, Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu za proizvođače izvoznike u uzorku u skladu s člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe.

               (77)

               Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a koji su izvan uzorka, iznosi 125,5 %.

               (78)

               Za sve ostale proizvođače izvoznike iz NRK-a Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

               (79)

               Komisija je prvo utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika iz NRK-a. Razina suradnje temelji se na obujmu izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izraženom kao postotak ukupnog obujma izvoza, kako je iskazan u statističkim podacima Eurostata o uvozu, iz NRK-a u Uniju.

               (80)

               Razina suradnje u tom je slučaju visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio oko 87 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga Komisija je odlučila dampinšku maržu za sva ostala društva temeljiti na razini društva u uzorku koje ima najvišu dampinšku maržu.

               (81)

               Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF-a granica Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

                  Tablica 2.

                  Sve dampinške marže

                           Društvo

                           Privremena dampinška marža

                           Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

                           120,1 %

                           Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

                           126,0 %

                           Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

                           127,6 %

                           Ostala društva izvan uzorka koja surađuju

                           125,5 %

                           Sva ostala društva

                           127,6 %

         4.   ŠTETA

   4.1   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

               (82)

               Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je 30 proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

               (83)

               Dvadeset i šest ih je surađivalo u odabiru uzorka. Ti proizvođači iz Unije koji surađuju predstavljaju oko 94 % ukupne industrijske proizvodnje Unije i ukupne prodaje industrije Unije istovjetnog proizvoda u ispitnom razdoblju.

               (84)

               Ukupna proizvodnja istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila je oko 10,3 milijuna tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju svih dostupnih informacija o industriji Unije kao što su pritužbe, provjereni odgovori na upitnike koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i provjereni podnesci Eurofera.

               (85)

               Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 1., tri proizvođača iz Unije koji predstavljaju otprilike 28,5 % ukupne prodaje industrije Unije i ukupnog obujma proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka odabrana su za uzorak.

         4.2   Potrošnja u Uniji

               (86)

               Komisija je odredila potrošnju u Uniji na temelju Eurostatovih statističkih podataka o uvozu i provjerenih podataka o prodaji industrije Unije.

               (87)

               Potrošnja teških ploča u Uniji razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 3.

                  Potrošnja u Uniji (u metričkim tonama)

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP (2015.)

                           Ukupna potrošnja u EU-u (u metričkim tonama)

                           8 991 777

                           8 423 747

                           8 820 363

                           9 467 177

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              94

                              98

                              105

                              Izvor: Eurostat, provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

               (88)

               Potrošnja u Uniji povećala se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Analiza na godišnjoj razini pokazuje početni pad od 6 % između 2012. i 2013. te posljedični oporavak u 2014. i razdoblju ispitnog postupka od 11 postotnih bodova, odnosno više od milijun tona.

               (89)

               Vlastita je upotreba proizvođača iz Unije neznatna jer čini manje od 0,5 % potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja. Pokazatelji štete stoga se procjenjuju za cijelo tržište Unije, uključujući količine koje su za vlastite potrebe upotrijebili proizvođači iz Unije.

         4.3   Obujam i tržišni udjeli uvoza

               (90)

               Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju baze podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je nakon toga usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji kako je prikazano u tablici 3. prethodno navedene uvodne izjave 87.

               (91)

               Uvoz teških ploča u Uniju razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 4.

                  Obujam uvoza (u metričkim tonama) i tržišni udio

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP (2015.)

                           Obujam uvoza iz NRK-a (u metričkim tonama)

                           410 583

                           343 545

                           693 117

                           1 359 143

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              84

                              169

                              331

                           Tržišni udjeli NRK-a

                           4,6 %

                           4,1 %

                           7,9 %

                           14,4 %

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              89

                              172

                              314

                              Izvor: Eurostat, provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

               (92)

               Obujam uvoza iz NRK-a u Uniju povećao se za 231 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon pada od 16 % između 2012. i 2013., uvoz iz NRK-a zabilježio je znatan porast od 85 postotnih bodova u 2014., dok se u razdoblju ispitnog postupka dodatno povećao za 162 postotna boda.

               (93)

               Početno smanjenje uvoza iz NRK-a između 2012. i 2013. uzrokovano je smanjenjem potrošnje na tržištu Unije, kako pokazuje tablica 3. prethodno navedene uvodne izjave 87. Tržište Unije doživjelo je nakon 2013. dinamičan porast za više od 1 milijun tona između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Taj je rast gotovo u potpunosti pokriven uvozom iz NRK-a, koji se također povećao za više od milijun tona tijekom tog razdoblja.

               (94)

               Istodobno, udio koji na tržištu Unije ima uvoz iz NRK-a povećao se za više od tri puta s 4,6 % u 2012. na 14,4 % u razdoblju ispitnog postupka.

         4.3.1   Uvozne cijene iz NRK-a i sniženje cijena

               (95)

               Komisija je utvrdila uvozne cijene na temelju podataka Eurostata. Ponderirana prosječna uvozna cijena teških ploča u Uniju iz NRK-a razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 5.

                  Uvozne cijene (EUR/tona)

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP (2015.)

                           Cijena uvoza iz NRK-a

                           647

                           539

                           488

                           460

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              83

                              75

                              71

                              Izvor: Eurostat

               (96)

               Prosječna uvozna cijena iz NRK-a smanjila se za 29 % tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom razdoblja ispitnog postupka došlo je do neprekinutog smanjenja sa 647 EUR/tona 2012. na 460 EUR/tona.

               (97)

               Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:

                           (1)

                           ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda triju proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

                           (2)

                           odgovarajuće ponderirane prosječne cijene na razini cijene CIF-a na granici Unije po vrsti uvoznih proizvoda triju proizvođača iz NRK-a u uzorku za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF-a uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza.

               (98)

               Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa triju proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (99)

               Na temelju prethodno navedenog utvrđeno je da su zbog dampinškog uvoza iz NRK-a cijene industrije Unije u prosjeku snižene za 29 %.

         4.4   Gospodarsko stanje industrije Unije

   4.4.1   Opće napomene

               (100)

               U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

               (101)

               Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete.

               (102)

               Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje (proizvodnju, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, troškove rada, rast, produktivnost, visinu dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga) na razini cjelokupne industrije Unije. Ocjena se temeljila na podacima koje je dostavio podnositelj pritužbe i proizvođači iz Unije te na dostupnim službenim statističkim podacima (Eurostat). Makroekonomski podaci odnosili su se na sve proizvođače iz Unije.

               (103)

               Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje (prosječnu jediničnu prodajnu cijenu, jedinični trošak, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala) na temelju primjereno provjerenih podataka sadržanih u odgovorima na upitnike proizvođača iz Unije i dostupnih službenih statističkih podataka (Eurostat). Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku.

               (104)

               Komisija napominje da je jedan proizvođač iz Unije u uzorku suspendirao proizvodnju teških ploča u prosincu 2015. Ta suspenzija nema učinka ni na koji pokazatelj štete jer je do nje došlo na samom kraju razdoblja ispitnog postupka te se utvrdilo da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

         4.4.2   Makroekonomski pokazatelji

   4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (105)

               Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 6.

                  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP (2015.)

                           Obujam proizvodnje (u tonama)

                           11 795 082

                           10 352 766

                           10 911 713

                           10 345 121

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              88

                              93

                              88

                           Proizvodni kapacitet (u tonama)

                           16 972 100

                           16 410 487

                           16 646 634

                           16 618 427

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              97

                              98

                              98

                           Iskorištenost kapaciteta

                           69 %

                           63 %

                           66 %

                           62 %

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              91

                              94

                              90

                              Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

               (106)

               Obujam proizvodnje industrije Unije u razmatranom se razdoblju smanjio za 12 %. Nakon smanjenja od 12 % između 2012. i 2013., obujam proizvodnje blago se povećao za 5 postotnih bodova u 2014., dok se u 2015. vratio na razinu iz 2013. smanjivši se za 5 postotnih bodova.

               (107)

               Početno smanjenje obujma proizvodnje između 2012. i 2013. uzrokovano je smanjenjem potrošnje na tržištu Unije, kako pokazuje tablica 3. prethodno navedene uvodne izjave 87. Industrija Unije međutim nije imala koristi od posljedičnog rasta potrošnje između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Iako se potrošnja povećala za 11 %, odnosno više od milijun tona, proizvodnja industrije Unije samo se privremeno blago povećala u 2014. te se ponovno vratila na nisku razinu iz 2013. tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (108)

               Prijavljeni brojčani podaci o kapacitetu proizvodnje industrije Unije odnose se na tehnički kapacitet, što podrazumijeva da su u obzir uzete prilagodbe, koje se smatraju standardima u toj industriji, za vrijeme potrebno za pripremu strojeva, održavanje, usporavanje proizvodnje i druge uobičajene prekide rada.

               (109)

               Na temelju toga proizvodni kapacitet umjereno se smanjio za 2 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je tržište tijekom istog razdoblja poraslo za 6 %.

               (110)

               Budući da smanjenje količine proizvodnje premašuje smanjenje proizvodnog kapaciteta, iskorištenost kapaciteta industrije Unije smanjila se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.

         4.4.2.2   Obujam prodaje i tržišni udio

               (111)

               Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 7.

                  Obujam prodaje i tržišni udio

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP (2015.)

                           Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

                           7 518 049

                           6 972 140

                           6 873 967

                           6 954 688

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              93

                              91

                              93

                           Tržišni udio industrije Unije

                           83,6 %

                           82,8 %

                           77,9 %

                           73,5 %

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              99

                              93

                              88

                              Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

               (112)

               Obujam prodaje industrije Unije smanjio za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon smanjenja od 7 % između 2012. i 2013. i dodatnog pada u 2014. za 2 postotna boda, obujam prodaje blago se povećao za 2 postotna boda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (113)

               Slično razvoju količine proizvodnje, početno smanjenje količine prodaje između 2012. i 2013. bilo je uzrokovano smanjenjem potrošnje na tržištu Unije kako je objašnjeno u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 87. Industrija Unije međutim nije imala koristi od posljedičnog rasta potrošnje između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Iako je potrošnja Unije porasla za više od milijun tona, količina prodaje industrije Unije ostala je na niskoj razini iz 2013.

               (114)

               Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja jer se količina prodaje smanjila za 7 % na tržištu koje je poraslo za 5 %.

         4.4.2.3   Zaposlenost i produktivnost

               (115)

               Zaposlenost i produktivnost industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 8.

                  Zaposlenost i produktivnost

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP (2015.)

                           Broj zaposlenika (zaposleni na puno radno vrijeme/ekvivalent punog radnog vremena (EPRV))

                           22 622

                           20 920

                           19 688

                           18 722

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              92

                              87

                              83

                           Produktivnost (tona/EPRV)

                           521

                           495

                           554

                           553

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              95

                              106

                              106

                              Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

               (116)

               Razina zaposlenosti u industriji Unije smanjila se u razmatranom razdoblju za 17 %. Do smanjenja je došlo zbog dvaju glavnih razloga:

                           —

                           smanjenja obujma proizvodnje za 12 % uzrokovanog rastućim količinama dampinškog uvoza iz NRK-a;

                           —

                           napora industrije Unije da smanji troškove proizvodnje i poveća učinkovitosti u pogledu rastuće konkurencije dampinškog uvoza iz NRK-a. Ti su napori doveli do povećanja učinkovitosti za 6 %.

               (117)

               Komisija napominje da se potrošnja na tržištu Unije povećala za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije mogla bi stoga u nedostatku povećanog obujma dampinškog uvoza iz NRK-a održati zaposlenost jer bi se tim povećanjem učinkovitosti zadovoljila povećana potražnja.

         4.4.2.4   Troškovi rada

               (118)

               Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

                  Tablica 9.

                  Prosječni troškovi rada po EPRV-u (ekvivalent punog radnog vremena)

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP (2015.)

                           Prosječni troškovi rada po EPRV-u (EUR)

                           49 257

                           51 594

                           51 589

                           55 542

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              105

                              105

                              113

                              Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

               (119)

               Prosječan trošak rada po zaposleniku povećao se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja zbog znatnog smanjenja radne snage, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 115. Ustvari, iako se određeni dio povećanog troška rada odnosi na obvezna povećanja plaća u okviru kolektivnog ugovora, povećanje je poglavito uzrokovano troškovima smanjenja radne snage i radnih sati. Takvi troškovi obuhvaćaju otpremnine u slučaju otkaza i više troškove nastale kod rada s nepunim radnim vremenom zbog opadajuće proizvodnje uzrokovane količinama dampinškog uvoza koje se stalno povećavaju.

         4.4.2.5   Rast

               (120)

               Potrošnja u Uniji prvotno se smanjila za 6 %, odnosno gotovo 600 000 tona između 2012. i 2013. Početno smanjenje imalo je negativan učinak na količine prodaje i proizvodnje industrije Unije.

               (121)

               Situacija se promijenila između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Potrošnja u Uniji doživjela je dinamičan rast od 11 postotnih bodova, odnosno više od milijun tona. Međutim, industrija Unije nije imala koristi od tog dinamičnog rasta. Zapravo, količine proizvodnje i prodaje ostale su na veoma niskim razinama iz 2013. Rast tržišta Unije u potpunosti je apsorbiran rastućim količinama jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a, koji se također povećao za više od milijun tona između 2013. i razdoblja ispitnog postupka, kako je opisano u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 91.

         4.4.2.6   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

               (122)

               Dampinške marže svih proizvođača izvoznika iz NRK-a premašivale su 100 %. Utjecaj visine tih veoma visokih dampinških marži na industriju Unije bio je ozbiljan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz NRK-a.

               (123)

               Vijeće je 2000. uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od nelegiranog čelika podrijetlom iz NRK-a, Kine, Indije i Rumunjske. Tim je mjerama obuhvaćen opseg proizvoda koji je veoma sličan onome iz ispitivanja koje je u tijeku. Te su mjere prestale važiti 11. kolovoza 2005.

               (124)

               Industrija Unije postigla je profitabilnost koja premašuje ciljnu dobit, kako je navedeno u nastavku u uvodnoj izjavi 221. Komisija stoga privremeno zaključuje da se industrija Unije oporavila od prethodnog dampinga.

         4.4.3   Mikroekonomski pokazatelji

   4.4.3.1   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

               (125)

               Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene nepovezanim kupcima u Uniji i jedinični trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 10.

                  Prodajne cijene u Uniji

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP (2015.)

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           821

                           691

                           658

                           617

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              84

                              80

                              75

                           Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                           836

                           784

                           705

                           680

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              94

                              84

                              81

                              Izvor: Provjereni odgovori na upitnik

               (126)

               Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku doživjele su stalan pad od 25 %, dok je prosječni jedinični trošak proizvodnje doživio stalan pad od 19 % tijekom razmatranog razdoblja. Prodajne cijene smanjivale su se brže od jediničnog troška proizvodnje, od kojeg su u prosjeku stalno bile niže.

               (127)

               Kako bi ograničili gubitak tržišnog udjela, proizvođači iz Unije morali su slijediti silazno kretanje cijena i znatno smanjiti svoje prodajne cijene. To smanjenje cijena znatno premašuje smanjenje njihova troška proizvodnje, do kojeg je došlo poglavito zbog smanjenja cijena sirovina tijekom razmatranog razdoblja i povećanja učinkovitosti postignutog smanjenjem radne snage, kako je opisano u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 115.

         4.4.3.2   Zalihe

               (128)

               Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 11.

                  Zalihe

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP (2015.)

                           Završne zalihe (u tonama)

                           224 600

                           228 325

                           246 532

                           282 631

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              102

                              110

                              126

                           Završne zalihe kao postotak proizvodnje

                           9 %

                           10 %

                           10 %

                           12 %

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              109

                              111

                              135

                              Izvor: Provjereni odgovori na upitnik

               (129)

               Razina završnih zaliha triju proizvođača iz Unije u uzorku doživjela je stalno povećanje od 26 % tijekom razmatranog razdoblja. Istodobno, njihove razine završnih zaliha kao postotak proizvodnje također su doživjele stalno povećanje od 35 %.

               (130)

               Do povećanja zaliha došlo je poglavito zbog toga što se usprkos pokušaju industrije Unije da spriječi pad obujma proizvodnje obujam prodaje smanjio još brže jer industrija Unije uopće nije imala koristi od rasta tržišta zbog rastućeg obujma jeftinog dampinškog uvoza.

         4.4.3.3   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (131)

               Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

               (132)

               Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 12.

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP (2015.)

                           Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                           1,6 %

                           – 12,2 %

                           – 4,4 %

                           – 10,4 %

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              – 773

                              – 280

                              – 658

                           Novčani tok
                           (u tisućama EUR)

                           52 449

                           – 109 945

                           19 964

                           – 66 035

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              – 210

                              38

                              – 126

                           Ulaganja
                           (u tisućama EUR)

                           209 128

                           224 431

                           170 108

                           143 420

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              107

                              81

                              69

                           Povrat ulaganja

                           7,6 %

                           – 22,4 %

                           – 2,2 %

                           – 13,7 %

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              – 297

                              – 29

                              – 182

                              Izvor: Provjereni odgovori na upitnik

               (133)

               Profitabilnost se smanjila za 758 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon što su ostvarili dobit od 1,6 % u 2012., proizvođači iz Unije u uzorku poslovali su s gubitkom u svim sljedećim godinama.

               (134)

               Iako je na ozbiljan gubitak od 12,2 % u 2013. utjecala posebno niska potražnja te godine, znatan pritisak cijene i obujma kojemu je bila izložena industrija Unije izazvan rastućim uvozom iz NRK-a tijekom 2014. i razdoblja ispitnog postupka onemogućio je industriji Unije da ostvari korist od dinamičnog rasta potrošnje u Uniji za 11 postotnih bodova. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 93., taj je rast gotovo u potpunosti apsorbiran dampinškim uvozom iz NRK-a.

               (135)

               Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok smanjio se za 226 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon smanjenja od 310 % između 2012. i 2013., na koji je utjecala posebno niska potražnja te godine, novčani tok se poboljšao i postao blago pozitivan u 2014. Međutim, negativni trend nastavio se u razdoblju ispitnog postupka, za vrijeme kojeg je novčani tok ponovno postao izrazito negativan.

               (136)

               Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja smanjio se za 282 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon znatnog smanjenja od 397 % između 2012. i 2013. na koje je utjecala posebno niska potražnja te godine, povrat ulaganja blago se poboljšao u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka, iako je i dalje ostao negativan.

               (137)

               Posljedično je industrija Unije smanjila razinu svojih ulaganja za 31 % u razmatranom razdoblju. Nakon povećanja ulaganja između 2012. i 2013. za 7 %, industrija Unije bila je primorana smanjiti ulaganja u 2014. za 26 postotnih bodova, a u razdoblju ispitnog postupka za dodatnih 12 postotnih bodova. Kako pokazuje tablica 6. iz prethodno navedene uvodne izjave 105., ta ulaganja nisu iskorištena za povećanje proizvodnog kapaciteta.

               (138)

               Sposobnost prikupljanja kapitala na koju su utjecali gubici nastali tijekom razmatranog razdoblja naposljetku je dovela do zaustavljanja poslovanja jednog od proizvođača iz Unije u uzorku.

         4.4.4   Zaključak o šteti

               (139)

               Razmatrano razdoblje može se podijeliti na dva zasebna razdoblja: od 2012. do 2013. i od 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka.

               (140)

               Proizvodnja Unije je u početku, odnosno između 2012. i 2013., doživjela znatno smanjenje od 6 %. To smanjenje potrošnje imalo je negativan učinak na mnogo pokazatelja štete, kao što su obujam prodaje i prodajne cijene, proizvodnju, kapacitet i iskorištenost kapaciteta, zaposlenost, produktivnost, profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja.

               (141)

               Potrošnja je posljedično doživjela dinamičan rast od 11 postotnih bodova, odnosno više od milijun tona u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka. Međutim, industrija Unije nije imala koristi od tog rasta koji je u cijelosti bio apsorbiran rastućim obujmom dampinškog uvoza iz NRK-a.

               (142)

               Doista, u tom kontekstu povećane potrošnje Unije, industrija Unije nije uspjela povećati obujam prodaje ili obujam proizvodnje, dok se iskorištenost kapaciteta čak blago smanjila na rastućem tržištu.

               (143)

               Pokušaji da se zadrže razine proizvodnje uzrokovali su povećanje zaliha za 24 postotna boda. Tržišni udio industrije Unije također se smanjio za 9,3 postotna boda zbog uvoza iz NRK-a, koji je istodobno povećao svoj tržišni udio za 10,3 postotna boda. Jedinične prodajne cijene smanjile su se za 9 postotnih bodova, dok je trošak proizvodnje pao za 13 postotnih bodova.

               (144)

               To je dovelo do blagog poboljšanja financijskih pokazatelja kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja, koji su svejedno ostali u velikoj mjeri negativni tijekom tog razdoblja. Zaposlenost se smanjila za 9 postotnih bodova, dok je industrija Unije uspjela povećati produktivnost za 11 postotnih bodova. Nadalje, industrija Unije morala je smanjiti ulaganja za 38 postotnih bodova u svjetlu trajno negativne profitabilnosti i povrata ulaganja.

               (145)

               Ukupno gledano, industrija Unije kao cjelina smanjila je svoju proizvodnju i poduzela konkretne mjere radi poboljšanja učinkovitosti u vidu smanjenja radne snage i proizvodnog kapaciteta te je uspjela znatno smanjiti svoje troškove proizvodnje.

               (146)

               Unatoč tim mjerama koje je industrija Unije poduzela tijekom razmatranog razdoblja kako bi poboljšala svoje ukupne rezultate, njezino gospodarsko i financijsko stanje znatno se pogoršalo jer su se od 2013. nadalje počeli akumulirati gubici.

               (147)

               Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         5.   UZROČNOST

               (148)

               Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz NRK-a prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno prouzročiti štetu industriji Unije.

               (149)

               Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima osim dampinškim uvozom iz NRK-a ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: žestoko tržišno natjecanje izazvano problemima s potražnjom na tržištu Unije, niska iskorištenost kapaciteta industrije Unije, uvoz iz ostalih trećih zemalja, rezultati izvozne prodaje proizvođača iz Unije i tržišno natjecanje vertikalno integriranih proizvođača i postrojenja za ponovno valjanje.

         5.1   Učinci dampinškog uvoza

               (150)

               Prodajne cijene proizvođača izvoznika iz NRK-a smanjile su se za 25 % sa 647 EUR/tona u 2012. na 460 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stalnim smanjivanjem svoje jedinične prodajne cijene tijekom razmatranog razdoblja proizvođači iz NRK-a mogli su znatno povećati svoj tržišni udio sa 4,6 % u 2012. na 14,4 % tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (151)

               Pad potražnje negativno je utjecao na rezultate industrije Unije između 2012. i 2013., a naknadni gotovo stalni rast uvoza po veoma sniženim cijenama iz NRK-a imao je jasan negativan utjecaj na rezultate industrije Unije.

               (152)

               Doista, iako je industrija Unije smanjila svoje troškove smanjujući broj zaposlenih i iskorištavajući pad cijena sirovina, dampinški se uvoz nastavio povećavati te je industrija Unije bila prisiljena dodatno smanjiti prodajne cijene u Uniji kako bi ograničila svoj gubitak tržišnog udjela, čak i nauštrb profitabilnosti.

               (153)

               Nadalje, iako je profitabilnost industrije Unije pokazivala blago poboljšanje smanjenjem gubitaka u 2014., obujam uvoza dodatno se povećao, a cijene su u razdoblju ispitnog postupka dodatno pale, što je dovelo do dodatnog smanjenja cijena i profitabilnosti industrije Unije.

               (154)

               Osim toga, progresivno usporavanje gospodarstva i veoma znatan višak kapaciteta industrije čelika u NRK-u naveli su kineske proizvođače čelika da višak proizvodnje preusmjere na izvozna tržišta (6) a tržište Unije privlačno je izvozno odredište.

               (155)

               Doista, velik broj ostalih tradicionalno važnih izvoznih tržišta uveo je ili razmatra uvođenje mjera protiv proizvoda od čelika iz NRK-a, uključujući teške ploče (7), jer se nepoštenim uvozom umjetno obaraju cijene, što dovodi do nepoželjnog tržišnog natjecanja.

               (156)

               Budući da se u svijetu sve više uvode mjere trgovinske zaštite, tržište Unije postalo je jedno od najprivlačnijih odredišta dampinškog uvoza iz NRK-a, na štetu industrije Unije.

               (157)

               Taj je zaključak potkrijepljen najnovijim statističkim podacima Eurostata o uvozu koji pokazuju da je uvoz iz NRK-a dodatno narastao od završetka razdoblja ispitnog postupka. Obujam uvoza za razdoblje od ožujka do svibnja 2016. povećao se za otprilike 15 % u usporedbi s obujmom uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka, dok se prosječna cijena tog uvoza nastavila smanjivati za otprilike 30 %.

         5.2   Učinci drugih čimbenika

   5.2.1   Žestoka konkurencija izazvana problemima s potražnjom na tržištu Unije

               (158)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da šteta nanesena industriji Unije nije bila izazvana uvozom iz NRK-a, nego problemima s potražnjom na tržištu Unije. Tvrdila je da iako se potražnja u Uniji oporavila 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka, 2012. je bila 32 % ispod vršne razine iz 2007., dok je 2014. bila 17 % ispod navodno „normalne” godine 2004.

               (159)

               Ta slabost potražnje navodno je dovela do žestokog tržišnog natjecanja u pogledu ograničenih količina potrebnih na tržištu, što je prodajne cijene u Uniji izložilo jakom pritisku.

               (160)

               Međutim, to žestoko tržišno natjecanje uzrokovano navodnim problemima s potražnjom nije negativno utjecalo na sposobnost izvoznika iz NRK-a da prodaju sve veće količine teških ploča po dampinškim cijenama na tržištu Unije, čime su povećali svoj tržišni udio sa 4,6 % na 14,4 % i uzrokovali gotovo jednak gubitak tržišnog udjela industrije Unije te izložili industriju Unije znatnom cjenovnom pritisku, što je dovelo do njezine negativne profitabilnosti.

               (161)

               Iako su problemi s potražnjom na početku imali znatan negativni učinak na rezultate industrije Unije u 2013., žestoko tržišno natjecanje na tržištu Unije uzrokovao je poglavito dampinški uvoz iz NRK-a, posebno u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupak.

               (162)

               Doista, industrija Unije mogla je imati koristi od oporavka tržišta 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka. U tome ju je spriječilo znatno povećanje uvoza iz NRK-a koje se povećalo više od tri puta tijekom tih dvaju godina i osvojilo znatan tržišni udio na štetu industrije Unije.

               (163)

               Komisija stoga zaključuje da problemi s potražnjom nisu glavni uzrok štete nanesene industriji Unije te ne prekidaju uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete nanesene industriji Unije.

         5.2.2   Niska iskorištenost kapaciteta proizvođača iz Unije

               (164)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je šteta nanesena industriji Unije bila također uzrokovana niskom iskorištenosti kapaciteta do koje je došlo zbog znatnih viškova kapaciteta proizvođača iz Unije. Ona tvrdi da je već 2012., kada je uvoz iz NRK-a bio na relativno niskoj razini, iskorištenost kapaciteta bila veoma niska i da industrija Unije nije u skladu s time smanjila svoje kapacitete.

               (165)

               Međutim, potražnja u Uniji posljedično se znatno povećala, posebno 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka, kada je premašila potražnju iz 2012. za 6 %. Da nije bilo snažno rastućih količina dampinškog uvoza iz NRK-a, ta povećana potražnja dovela bi do povećanog iskorištavanja kapaciteta industrije Unije, pogotovo jer su smanjili svoj proizvodni kapacitet za 2 % na rastućem tržištu.

               (166)

               Komisija je stoga zaključila da je niska iskorištenost kapaciteta, posebno u 2014. i tijekom razdoblja ispitnog postupka, poglavito uzrokovana snažno rastućim količinama dampinškog uvoza iz NRK-a.

         5.2.3   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

               (167)

               Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju baze podataka Eurostata. Osim NRK-a, uvozilo se većinom iz Ukrajine i Rusije. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje Unije kako je prethodno navedeno u tablici 3. iz uvodne izjave 87.

               (168)

               Uvoz u Uniju iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:

                  Tablica 13.

                  Uvoz iz trećih zemalja (u metričkim tonama) i tržišni udjeli

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP (2015.)

                           Ukrajina

                           Obujam uvoza (metričke tone)

                           421 553

                           600 896

                           713 189

                           583 132

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              143

                              169

                              138

                           Tržišni udio

                           4,7 %

                           7,1 %

                           8,1 %

                           6,2 %

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              152

                              172

                              131

                           Prosječna cijena

                           574

                           477

                           470

                           451

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              83

                              82

                              79

                           Rusija

                           Obujam uvoza (metričke tone)

                           148 594

                           158 883

                           196 207

                           222 999

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              107

                              132

                              150

                           Tržišni udio

                           1,7 %

                           1,9 %

                           2,2 %

                           2,4 %

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              114

                              135

                              143

                           Prosječna cijena

                           513

                           461

                           446

                           412

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              90

                              87

                              80

                           Ukupno sve treće zemlje, osim NRK-a

                           Obujam uvoza (metričke tone)

                           1 063 146

                           1 108 062

                           1 253 278

                           1 153 345

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              104

                              118

                              108

                           Tržišni udio

                           11,8 %

                           13,2 %

                           14,2 %

                           12,2 %

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              111

                              120

                              103

                           Prosječna cijena

                           621

                           516

                           505

                           505

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              83

                              81

                              81

                              Izvor: Eurostat

               (169)

               Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je relativno stabilan za vrijeme razmatranog razdoblja, dok se uvoz iz NRK-a povećao za 214 %.

               (170)

               Nadalje, tržišni udio Ukrajine i Rusije samo se blago povećao tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio Ukrajine narastao je sa 4,7 % na 6,2 %, a Rusije sa 1,7 % na 2,4 % i to samo na štetu ostalih zemalja uvoznica osim NRK-a.

               (171)

               U kontekstu povećanja potrošnje u Uniji za 5 % i smanjenja tržišnog udjela industrije Unije za 10 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja to znači da je uvoz iz NRK-a preuzeo tržišni udio isključivo industrije Unije.

               (172)

               Uslijed toga, uvoz iz NRK-a sudjeluje u ukupnom uvozu u Uniju tijekom razmatranog razdoblja s otprilike 54 %, dok na uvoz iz Ukrajine otpada 23 %, a Rusije 9 %.

               (173)

               Prosječna uvozna cijena iz ostalih trećih zemalja smanjila se mnogo sporije nego uvozna cijena iz NRK-a. Ona se smanjila za 19 %, dok se uvozna cijena iz NRK-a smanjila za 29 %.

               (174)

               Iako su uvozne cijene iz Ukrajine i Rusije u prosjeku i dalje tek malo niže od uvoznih cijena iz NRK-a, one su se smanjile mnogo sporije nego uvozne cijene iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja. Te cijene također nisu nužno izravno usporedive jer na prosječnu cijenu utječe različit asortiman proizvoda.

               (175)

               Nadalje, obujmi uvoza posebno iz Ukrajine i Rusije ili općenito iz svih ostalih trećih zemalja nisu se povećali u toliko znatnoj mjeri poput onoga iz NRK-a. Obujam uvoza iz NRK-a povećao se za gotovo milijun tona tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam uvoza iz Ukrajine povećao za otprilike 160 000 tona, iz Rusije za otprilike 75 000 tona te iz svih ostalih trećih zemalja (uključujući Rusiju i Ukrajinu) za otprilike 90 000 tona.

               (176)

               Na temelju gore navedenog i s obzirom na mnogo manji obujam uvoza iz Ukrajine i Rusije u usporedbi s onim iz NRK-a može se donijeti zaključak da uvoz iz te dvije zemlje nije nanosio štetu industriji Unije.

               (177)

               Uvoz iz svih ostalih trećih zemalja (uključujući Rusiju i Ukrajinu), čiji je tržišni udio neznatno porastao za 1 postotni bod, u prosjeku je skuplji od uvoza iz NRK-a.

               (178)

               Komisija stoga zaključuje da uvoz teških ploča iz trećih zemalja nije glavni uzrok štete nanesene industriji Unije te se njime ne prekida uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete nanesene industriji Unije.

         5.2.4   Rezultati izvozne prodaje industrije Unije

               (179)

               Obujam i prosječna izvozna cijena izvoza industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 14.

                  Izvozni rezultati

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           RIP (2015.)

                           Obujam izvoza nepovezanim kupcima (industrija Unije)

                           1 881 932

                           1 361 279

                           1 825 628

                           1 548 156

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              72

                              97

                              82

                           Prosječna izvozna cijena (EUR/tona)

                              (Proizvođači u uzorku)

                           1 002

                           831

                           814

                           764

                              Indeks (2012. = 100)

                              100

                              83

                              81

                              76

                              Izvor: Provjereni podnesak Eurofera i odgovori na upitnik

               (180)

               Obujam izvoza nepovezanim kupcima izvan Unije smanjio se za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon smanjenja od 28 % između 2012. i 2013., povećao se u 2014. za 25 postotnih bodova da bi ponovno pao za 15 postotnih bodova tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (181)

               Kad je riječ o cijenama, one su doživjele znatan pad od 24 % tijekom razmatranog razdoblja, u skladu s padom cijena na tržištu Unije (– 25 %).

               (182)

               Sveukupno, izvozni rezultati industrije Unije u velikoj mjeri odražavaju njezine rezultate na tržištu Unije. Međutim, industriji Unije je tržište Unije znatno važnije od izvoznih tržišta. Prodaja na tržištu Unije je tijekom razmatranog razdoblja bila oko četiri puta veća nego izvozna prodaja.

               (183)

               Komisija stoga smatra da izvozni rezultati industrije Unije zbog ograničene važnosti te izvozne prodaje ne mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete nanesene industriji Unije.

         5.2.5   Tržišno natjecanje između vertikalno integriranih proizvođača iz Unije i postrojenja za ponovno valjanje iz Unije

               (184)

               Jedna zainteresirana strana navela je da profitnu maržu vertikalno integriranih proizvođača iz Unije ugrožavaju niže cijene postrojenja za ponovno valjanje iz Unije, koje su navodno od 6 do 9 % niže od onih vertikalno integriranih proizvođača.

               (185)

               Postrojenje za ponovno valjanje jest društvo koje ne proizvodi vlastiti ulazni materijal, odnosno čelične ploče. Svi proizvođači iz Unije u uzorku vertikalno su integrirani jer proizvode vlastite čelične ploče.

               (186)

               Komisija napominje u tom pogledu da su cijene dampinškog uvoza iz NRK-a prosječno bile niže za 29 % od cijena industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 99. Na osnovi toga, cijene dampinškog uvoza iz NRK-a svejedno bi bile barem 20 % niže od cijena postrojenja za ponovno valjanje iz Unije.

               (187)

               Ista je strana također navela da se količina koju proizvode postrojenja za ponovno valjanje u Uniji smanjuje jer mnoga od njih ovise o isporuci čeličnih ploča iz Ukrajine. Te su se isporuke iz Ukrajine smanjile zbog nestašice u snabdijevanju tijekom razmatranog razdoblja, ali to smanjenje isporuka nije nadoknadila proizvodnja ostalih proizvođača iz Unije usprkos njihove niske iskorištenosti kapaciteta.

               (188)

               U tom pogledu, strana nije pružila dokaze da proizvođači iz Unije nisu bili zainteresirani ili voljni isporučiti te dodatne količine. Stoga je jasno da su posebno kupci osjetljivi na cijenu zamijenili proizvode industrije Unije s još jeftinijim dampinškim uvozom iz NRK-a.

               (189)

               Komisija stoga zaključuje da je smanjenje količina cjenovno umjerenih teških ploča koje su proizvela postrojenja za ponovno valjanje iz Unije imalo veoma ograničeni utjecaj na smanjenje profitabilnosti vertikalno integriranih proizvođača iz Unije. Također zaključuje da se njihova profitabilnost smanjila poglavito zbog znatno jeftinijeg dampinškog uvoza iz NRK-a, čija se količina također znatno povećala.

         5.3   Zaključak o uzročnosti

               (190)

               Privremeno je utvrđena uzročno-posljedična veza između štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije i dampinškog uvoza iz NRK-a.

               (191)

               Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza.

               (192)

               Privremeno je utvrđeno da ostali utvrđeni čimbenici poput žestokog tržišnog natjecanja uzrokovanog problemima s potražnjom, niske iskorištenosti kapaciteta, uvoza iz trećih zemalja, rezultata izvozne prodaje proizvođača iz Unije i tržišnog natjecanja vertikalno integriranih proizvođača i postrojenja za ponovno valjanje ne prekidaju uzročno-posljedičnu vezu, čak ni kada se u obzir uzme njihov mogući kombinirani učinak.

               (193)

               Privremeno smanjenje potrošnje u 2013. moglo je u određenoj mjeri doprinijeti šteti u toj godini, ali industrija Unije bi zasigurno imala koristi od rasta tržišta u sljedećim godinama da nije bilo stalno rastućeg obujma dampinškog uvoza pri sve nižim cijenama. Točnije, obujam prodaje bi se oporavio, prodajne cijene ne bi pale na tako niske razine i bila bi ostvarena veća profitabilnost.

               (194)

               Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je materijalna šteta industriji Unije nanesena dampinškim uvozom iz NRK-a te da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, nisu prekinuli uzročno-posljedičnu veza.

         6.   INTERES UNIJE

               (195)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

         6.1   Interes industrije Unije

               (196)

               Industrija unije nalazi se u 14 država članica (Austriji, Belgiji, Češkoj, Danskoj, Finskoj, Francuskoj, Njemačkoj, Italiji, Poljskoj, Rumunjskoj, Sloveniji, Španjolskoj, Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini), a tijekom razmatranog razdoblja na poslovima u vezi s teškim pločama bilo je izravno zaposleno otprilike 20 000 radnika.

               (197)

               U ispitnom postupku surađivalo je 26 proizvođača iz Unije. Nijedan se poznati proizvođač nije protivio pokretanju ispitnog postupka. Kako je prethodno prikazano u analizi pokazatelja štete, cjelokupna je industrija Unije zabilježila pogoršanje stanja i negativno je pogođena dampinškim uvozom.

               (198)

               Komisija očekuje da će se uvođenjem privremenih antidampinških pristojbi ponovno uspostaviti uvjeti poštene trgovine na tržištu Unije i prekinuti pad cijena te omogućiti oporavak industrije Unije. Rezultat toga bilo bi poboljšanje profitabilnosti industrije Unije prema razinama koje se smatraju potrebnima za tu kapitalno intenzivnu industriju.

               (199)

               Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz NRK-a. Komisija podsjeća da je većina pokazatelja štete pokazala negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su ozbiljno bili pogođeni pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije u uzorku, poput profitabilnosti i povrata ulaganja.

               (200)

               Stoga je važno da se cijene ponovno uspostave na nedampinšku ili barem neštetnu razinu kako bi se svim proizvođačima omogućilo da na tržištu Unije posluju u uvjetima poštene trgovine. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.

               (201)

               Komisija stoga privremeno zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije. Bilo kakvim uvođenjem antidampinških pristojbi omogućilo bi se industriji Unije da se oporavi od učinaka utvrđenog štetnog dampinga.

         6.2   Interes nepovezanih uvoznika

               (202)

               Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 22., u ispitnom postupku surađivalo je šest uvoznika, od kojih je troje uključeno u uzorak. Jedan uvoznik iz uzorka podržava mjere, dok se dva uvoznika iz uzorka protive nametanju mjera. Ostala tri uvoznika koji nisu bili uključeni u uzorak nisu izrazili mišljenje.

               (203)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da povećanje cijena uzrokovano nametnutim mjerama ne bi imalo izravan utjecaj na nepovezane uvoznike. Teške ploče čine 20 % njihova poslovanja ili manje.

               (204)

               Nadalje, većina uvoznika prodaje robu koja potječe iz raznih izvora, uključujući industriju Unije. Nema naznaka da uvoznici ne bi mogli nastaviti zadovoljavati potrebe kupaca u slučaju nametanja mjera.

               (205)

               S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je privremeno zaključila da uvođenje mjera neće imati znatne negativne učinke na interes uvoznika iz Unije.

         6.3   Interes korisnika

               (206)

               Glavni krajnji korisnici teških ploča jesu industrije za proizvodnju građevinske i rudarske opreme, opreme za sječu drva, tlačnih posuda, naftnih i plinskih cjevovoda te brodogradnja, mostogradnja i zgradarstvo.

               (207)

               Sedam korisnika i tri dobavljača/servisnih centara za čelik dostavili su svoje odgovore na upitnik. Međutim, četiri su se odgovora pokazala veoma manjkavima, a samo dva su bila protiv nametanja mjera. Komisija međutim ne može smatrati te podneske reprezentativnima zbog sljedećih razloga:

                           —

                           korisnici sudjeluju u potrošnji u Uniji sa samo 0,3 %

                           —

                           dva korisnika koji se protive nametanju mjera uopće ne uvoze iz NRK-a, pa bi u najgorem slučaju bili neizravno pogođeni tim mjerama.

               (208)

               Komisija dodatno napominje da bi pristojbe trebale doprinositi stalnoj sigurnosti opskrbe na tržištu Unije. Bez pristojbi neki bi proizvođači iz Unije mogli biti primorani zatvoriti ili smanjiti djelatnost proizvodnje, čime bi se ograničio broj izvora opskrbe za mnoge korisnike u Uniji.

               (209)

               Doista, jedan proizvođač u uzorku morao je suspendirati proizvodnju teških ploča na kraju razdoblja ispitnog postupka, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 104.

               (210)

               Nadalje, razina mjera dovest će do uspostave jednakih uvjeta za sve proizvođače iz Unije i trećih zemalja, što će možda omogućiti proizvođačima iz Unije da nastave proizvoditi teške ploče.

               (211)

               S obzirom na prethodno navedeno, Komisija privremeno zaključuje da uvođenje mjera neće imati neproporcionalno negativan utjecaj na korisnike.

         6.4   Zaključak o interesu Unije

               (212)

               S obzirom na prethodno navedeno, Komisija privremeno zaključuje da će se uvođenjem mjera pridonijeti oporavku industrije Unije i omogućiti povećana ulaganja kako bi se proizvođači teških ploča iz Unije bolje opremili za budućnost i kako bi se povećala njihova konkurentnost.

               (213)

               U industriji Unije već je proveden znatan preustroj u (nedavnoj) prošlosti. Ne bude li pristojbi, dodatni bi proizvođači teških ploča iz Unije mogli biti primorani zatvoriti ili smanjiti djelatnost proizvodnje teških ploča i otpustiti stotine zaposlenika čime bi se ograničio broj izvora opskrbe za mnoge korisnike u Uniji.

               (214)

               Utjecaj mjera na nekoliko ostalih strana u Uniji koje su se javile ne može se smatrati znatnim. U dokumentaciji ne postoji ništa iz čega bi se vidjelo da bi mogući utjecaj na dionike koji se nisu javili bio veći od pozitivnog učinka mjera na industriju Unije. Očekuje se da će krajnji korisnici i potrošači imati koristi od poštenog konkurentnog tržišta, uključujući lokalni izvor opskrbe kojim će se zadovoljiti njihove potrebe i zahtjevi. Cijena će i dalje biti glavni odlučujući čimbenik, ali na pravednoj osnovi.

               (215)

               Komisija u ovoj fazi ispitnog postupka zaključuje da ne postoje uvjerljivi razlozi zbog kojih uvođenje privremenih mjera za uvoz teških ploča podrijetlom iz NRK-a nije u interesu Unije.

         7.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (216)

               Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije trebalo bi uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije.

         7.1   Razina uklanjanja štete

               (217)

               Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

               (218)

               Šteta bi bila uklonjena kada bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja, tj. da nije bilo dampinškog uvoza, razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru.

               (219)

               Kako bi utvrdila tu dobit koja bi mogla biti ostvarena uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja, Komisija je od proizvođača iz Unije u uzorku zatražila dostavljanje podataka o profitabilnosti prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije od 2006. do razdoblja ispitnog postupka. Ti su podaci dostavljeni i odgovarajuće provjereni.

               (220)

               Profitabilnost industrije Unije bila je negativna između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Iako je dobit u 2012. bila blago pozitivna (1,6 %), već tada je prisutnost dampinškog uvoza iz NRK-a bila znatna pa je ta profitna marža bila znatno niža od profitne marže ostvarene prethodnih godina.

               (221)

               Profitna marža ostvarena 2011. iznosila je 7,9 %, što je više od profitnih marži iz 2009. i 2010., odnosno u najtežim godinama financijske krize, ali niže od profitnih marži iz 2006. i 2008., odnosno prije njezina početka. Nadalje, riječ je o najnovijim dostupnim pouzdanim podacima za razdoblje u kojem se uvoz iz NRK-a u Uniju još nije odvijao u znatnim količinama. Komisija stoga smatra da je tu profitnu maržu moguće razumno ostvariti uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja.

               (222)

               Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuju iz NRK-a u uzorku, primjereno prilagođene za troškove uvoza i carine, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF-a.

               (223)

               Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i „sva ostala društva” određena je na isti način kao i dampinška marža za ta društva (vidjeti prethodno navedene uvodne izjave 76. do 80.).

         7.2   Privremene mjere

               (224)

               Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a u skladu s pravilom niže pristojbe predviđenim u članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža.

               (225)

               Na temelju prethodno navedene privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF-a granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

                           Društvo

                           Dampinška marža

                           Marža štete

                           Privremena pristojba

                           Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

                           120,1 %

                           73,1 %

                           73,1 %

                           Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

                           126,0 %

                           65,1 %

                           65,1 %

                           Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

                           127,6 %

                           73,7 %

                           73,7 %

                           Ostala društva koja surađuju

                           125,5 %

                           70,6 %

                           70,6 %

                           Sva ostala društva

                           127,6 %

                           73,7 %

                           73,7 %

               (226)

               Stope antidampinške pristojbe za svako pojedinačno društvo navedene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza iz ovog ispitnog postupka. Stoga su one odražavale stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih društava.

               (227)

               Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. On ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

               (228)

               Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijeni naziv subjekta ili osnuje novi proizvodni ili prodajni subjekt. Zahtjev se mora poslati Komisiji (8). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva toga društva ne utječe na njegovo pravo na korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

               (229)

               Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

         8.   EVIDENTIRANJE

               (230)

               Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 5., Komisija je uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 2016/1357 uvjetovala evidentiranjem.

               (231)

               To je određeno radi moguće retroaktivne primjene antidampinških mjera na temelju članka 10. stavka 4. Osnovne uredbe. Trebalo bi prestati s evidentiranjem uvoza. U ovoj fazi postupka ne može se donijeti odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera.

         9.   ZAVRŠNE ODREDBE

               (232)

               U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

               (233)

               Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba za uvoz plosnatih proizvoda od nelegiranog ili legiranog čelika (osim nehrđajućeg čelika, silicijskog elektročelika, alatnog čelika i brzoreznog čelika), toplo valjanih, neplatiranih niti prevučenih, koji nisu u kolutima, debljine veće od 10 mm i širine 600 mm ili veće odnosno debljine 4,75 mm ili veće, ali ne veće od 10 mm, i širine 2 050 mm ili veće, koji su trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 i ex 7225 99 00 (oznake TARIC: 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990030) i podrijetlom su iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku jesu sljedeće:

               Društvo

               Stopa privremene pristojbe

               Dodatna oznaka TARIC

               Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

               73,1 %

               C143

               Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

               65,1 %

               C144

               Wuyang Iron and Steel Co., Ltd i Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

               73,7 %

               C145

               Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu

               70,6 %

               Sva ostala društva

               73,7 %

               C999

         3.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodan promet u Uniji podliježe polaganju osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
   4.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi za carinske pristojbe.
   Članak 2.
   1.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane mogu:

               (a)

               zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba;

               (b)

               dostaviti pisane primjedbe Komisiji; i

               (c)

               zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima.

         2.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe strane iz članka 21. stavka 4. Uredbe (EU) br. 2016/1036 mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.
   Članak 3.
   1.   Carinskim se tijelima nalaže da obustave evidenciju uvoza uspostavljenu u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1357.
   2.   Podaci prikupljeni o proizvodima koji su uneseni najviše 90 dana prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe čuvaju se do stupanja na snagu mogućih konačnih mjera ili završetka ovog postupka.
   Članak 4.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 6. listopada 2016.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

      (2)  Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 zamijenila je 20. srpnja 2016. Uredba (EU) br. 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.). Ona se dalje u tekstu naziva „Osnovnom uredbom”.

      (3)  SL C 58, 13.2.2016., str. 20.

      (4)  SL L 215, 10.8.2016., str. 23.

      (5)  Tata Steel prodao je 11. travnja 2016. Greybull Capitalu društvo Long Products Europe koje se bavi i proizvodnjom teških ploča, čime je nastao British Steel.

      (6)  Vidjeti npr. Komunikaciju Komisije „Industrija čelika: očuvanje održivih radnih mjesta i rasta u Europi” (COM(2016) 155 final od 16. ožujka 2016.)

      (7)  Treće zemlje koje su uvele mjere trgovinske zaštite za teške ploče iz NRK-a uključuju Australiju, Brazil, Kanadu, Indoneziju, Maleziju, Meksiko, Tajland i SAD.

      (8)  Europska komisija, Glavna uprava za trgovinu, Uprava H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

      PRILOG

         Kineski proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak

                  Ime

                  Grad

                  Dodatna oznaka TARIC

                  Angang Steel Company Limited

                  Anshan, Liaoning

                  C150

                  Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

                  Baotou, Unutrašnja Mongolija

                  C151

                  Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

                  Zhangjiagang, Jiangsu

                  C146

                  Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

                  Danyang, Jiangsu

                  C155

                  Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

                  Jiangyin, Jiangsu

                  C147

                  Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

                  Laiwu, Shandong

                  C154

                  Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

                  Xixia, Henan

                  C152

                  Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

                  Qinhuangdao, Hebei

                  C153

                  Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

                  Jinan, Shandong

                  C149

                  Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

                  Wuhan, Hubei

                  C156

                  Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

                  Xinyu, Jiangxi

                  C148