title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1286 оd 30. srpnja 2019. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  31.7.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 202/81

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1286
         оd 30. srpnja 2019.
         o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 18.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Mjere na snazi

                     (1)

                     Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2603/2000 (2) uvelo konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata („PET”) podrijetlom, među ostalim, iz Indije („početni ispitni postupak”).

                     (2)

                     Uredbom (EZ) br. 1645/2005 (3) Vijeće je izmijenilo razinu kompenzacijskih mjera na snazi za uvoz PET-a iz Indije. Izmjene su bile posljedica ubrzane revizije pokrenute u skladu s člankom 20. osnovne uredbe.

                     (3)

                     Na temelju revizije zbog predstojećeg isteka mjera Vijeće je Uredbom (EZ) br. 193/2007 (4) uvelo konačne kompenzacijske pristojbe na dodatnih pet godina.

                     (4)

                     Kompenzacijske mjere zatim su izmijenjene Uredbom (EZ) br. 1286/2008 (5) i Provedbenom uredbom (EU) br. 906/2011 (6) nakon djelomičnih privremenih revizija.

                     (5)

                     Kasnija parcijalna privremena revizija završena je bez izmjene mjera na snazi Provedbenom uredbom (EU) br. 559/2012 (7).

                     (6)

                     Na temelju još jedne revizije zbog predstojećeg isteka mjera Vijeće je Uredbom (EZ) br. 461/2013 (8) uvelo konačne kompenzacijske pristojbe na dodatnih pet godina.

                     (7)

                     Komisija je Odlukom 2000/745/EZ (9) prihvatila najnižu uvoznu cijenu koju su ponudila tri proizvođača izvoznika iz Indije. Komisija je Provedbenom odlukom 2014/109/EU (10) povukla prihvaćanje preuzimanja obveza zbog promjene okolnosti u kojima je preuzimanje obveza prihvaćeno.

                     (8)

                     Nakon dviju djelomičnih privremenih revizija Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2015/1350 (11) izmijenilo razinu kompenzacijskih mjera na snazi za uvoz PET-a iz Indije.

                     (9)

                     Komisija je Provedbenom uredbom (EU) br. 2018/1468 (12) izmijenila razinu kompenzacijskih mjera na snazi nakon dviju djelomičnih privremenih revizija.

                     (10)

                     Mjere koje su trenutačno na snazi su konačne kompenzacijske pristojbe uvedene Uredbom Vijeća (EU) br. 461/2013 kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1468 („mjere na snazi”). Sastoje se od posebnih pristojbi u rasponu od 0 do 74,6 EUR po toni za pojedinačno navedene indijske proizvođače, uz preostalu stopu od 69,4 EUR po toni uvedenu na uvoz od svih drugih proizvođača.

               1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

                     (11)

                     Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (13) kompenzacijskih mjera koje su na snazi za uvoz PET-a podrijetlom iz Indije („predmetna zemlja”) Komisija je primila je zahtjev za reviziju u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

                     (12)

                     Zahtjev je podnio Odbor europskih proizvođača PET-a (C.P.M.E. aisbl) („podnositelj zahtjeva”) koji čine više od 80 % ukupne proizvodnje PET-a u Uniji.

                     (13)

                     Zahtjev se temelji na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i štete za industriju Unije.

                     (14)

                     Komisija je prije pokretanja revizije zbog predstojećeg isteka mjera i u skladu s člankom 22. stavkom 1. i člankom 10. stavkom 7. osnovne uredbe obavijestila Vladu Indije da je primila primjereno dokumentirani zahtjev za reviziju i pozvala je na savjetovanja s ciljem objašnjavanja situacije u vezi sa sadržajem zahtjeva za reviziju i postizanjem zajedničkog rješenja. Vlada Indije zatražila je da se rok za održavanje savjetovanja produlji za tjedan dana. Komisija je odobrila produljenje tog roka. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka nije, međutim, moglo biti odgođeno zbog zakonskih rokova koji se primjenjuju na ovaj ispitni postupak. Ispitni postupak revizije zbog predstojećeg isteka mjera pokrenut je stoga 22. svibnja 2018. i istog dana o tome je obaviještena Vlada Indije. Usto, Vlada Indije obaviještena je da će se njezine primjedbe koje je u toj fazi iznijela o antisubvencijskom zahtjevu ipak uzeti u obzir u ispitnom postupku te da bi se savjetovanja još mogla organizirati čim joj bude odgovaralo. Komisija, međutim, nije dobila nikakvu potvrdu od Vlade Indije u vezi sa svojom ponudom o savjetovanju.

               1.3.   Pokretanje postupka

                     (15)

                     Nakon savjetovanja s Odborom uspostavljenim člankom 15. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je 22. svibnja 2018. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (14) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. U skladu s člankom 18. stavkom 2. osnovne uredbe, Komisija je pripremila izvješće o dostatnosti dokaza koje sadržava Komisijinu procjenu svih dokaza koji su joj dostupni i na temelju kojih je pokrenula ovaj ispitni postupak.

                     (16)

                     Nakon objave jedna je zainteresirana strana dovela u pitanje reprezentativnost podnositelja zahtjeva. Napomenuto je da je zahtjev podnesen nakon roka za podnošenje primjedbi navedenog u točki 5.5. Obavijesti o pokretanju postupka. Ipak, odgovori na provjeru reprezentativnosti dostupni u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama potvrdili su da su uvjeti za reprezentativnost ispunjeni. Zahtjev zainteresirane strane stoga je odbačen.

               1.4.   Usporedni ispitni postupak

                     (17)

                     Komisija je 25. ožujka 2019. pokrenula reviziju u skladu s člankom 19. stavkom 1. osnovne uredbe (15). Opseg ispitnog postupka revizije ograničen je na oblik mjera. Prema tome, tekuća bi revizija mogla utjecati na oblik mjera kako su produljene ovom uredbom.

               1.5.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (18)

                     Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem subvencioniranja obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2017. do 31. ožujka 2018. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

               1.6.   Zainteresirane strane

                     (19)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane na sudjelovanje u ispitnom postupku. Usto, posebno je obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se postupak na njih odnosi te indijska tijela o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera te ih je pozvala na sudjelovanje.

                     (20)

                     Sve zainteresirane strane pozvane su da u rokovima utvrđenima u Obavijesti o pokretanju postupka iznesu stajališta, dostave informacije i pruže popratne dokaze. Zainteresiranim stranama omogućeno je i da pisanim putem zatraže saslušanje pred ispitnim službama Komisije i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

               1.6.1.   Odabir uzorka

                     (21)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 27. osnovne uredbe.

               1.6.2.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

                     (22)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 27. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje i prodaje koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu, uzimajući u obzir i zemljopisni položaj. Uzorak se sastojao od triju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su približno 37 % ukupne proizvodnje u Uniji. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Unutar roka nisu primljene nikakve primjedbe pa je uzorak potvrđen. Uzorak se smatrao reprezentativnim za industriju Unije.

               1.6.3.   Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

                     (23)

                     Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban te, ako jest, odabrati uzorak, svi su nepovezani uvoznici/korisnici bili pozvani na sudjelovanje u ovom ispitnom postupku. Od tih je strana zatraženo da se jave tako što će Komisiji dostaviti informacije o svojim društvima koje se zahtijevaju u Prilogu II. Obavijesti o pokretanju postupka. Javila su se dva uvoznika. Pozvani su da ispunjavanjem upitnika započnu suradnju. Nijedan od njih, međutim, nije odgovorio na upitnik koji je poslala Komisija.

               1.6.4.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika

                     (24)

                     Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban te, ako jest, odabrati uzorak, svi proizvođači izvoznici pozvani su na sudjelovanje u ovom ispitnom postupku. Od tih je strana zatraženo da se jave tako što će Komisiji dostaviti informacije o svojim društvima koje se zahtijevaju u Prilogu I. Obavijesti o pokretanju postupka. Javila su se tri proizvođača izvoznika. Pozvani su da ispunjavanjem upitnika započnu suradnju.

               1.6.5.   Upitnici i posjeti radi provjere

                     (25)

                     Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za svoj ispitni postupak, Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije u uzorku, Vladi Indije, trima proizvođačima izvoznicima i dvama uvoznicima koji su se javili nakon pokretanja postupka.

                     (26)

                     Na upitnik su odgovorili tri proizvođača iz Unije u uzorku, podnositelj zahtjeva, jedan proizvođač sirovine iz Unije, Vlada Indije i dva proizvođača izvoznika iz Indije. Uvoznici koji su se javili nisu odgovorili na upitnik.

                     (27)

                     Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i štete te za utvrđivanje interesa Unije. Posjet radi provjere obavljen je u prostorima Vlade Indije u New Delhiju.

                     (28)

                     Također, posjeti radi provjere u skladu s člankom 26. osnovne uredbe obavljeni su u prostorima sljedećih društava:

                                 (a)

                                       Proizvođači iz Unije

                                             —

                                             Indorama Ventures Europe BV, Nizozemska;

                                             —

                                             Equipolymers GmbH, Italija, Njemačka;

                                             —

                                             Neo Group, UAB, Litva;

                                 (b)

                                       Proizvođači izvoznici

                                             —

                                             Reliance Industries Limited, Mumbai („RIL”)

                                             —

                                             IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited, Kolkata (‘IDIPL’).

               2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1.   Proizvod iz postupka revizije

                     (29)

                     Proizvod koji je predmet ove revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku, odnosno polietilen tereftalat (PET) s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema normi ISO 1628-5, trenutačno razvrstan pod oznaku KN 3907 61 00 i podrijetlom iz Indije („proizvod iz postupka revizije”).

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (30)

                     Smatralo se da proizvod iz postupka revizije koji se proizvodi u Indiji i izvozi u Uniju i proizvod koji industrija Unije proizvodi i prodaje u Uniji imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva te iste osnovne namjene. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 2. točke (c) osnovne uredbe.

               3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA SUBVENCIONIRANJA

                     (31)

                     Na temelju subvencija ispitanih u prethodnim revizijama, informacija iz zahtjeva za reviziju, informacija koje su dostavili Vlada Indije i predmetni proizvođači izvoznici te odgovora na Komisijin upitnik ispitnim su postupkom obuhvaćene sljedeće mjere koje navodno podrazumijevaju dodjelu programa subvencioniranja:
                     nacionalni programi subvencioniranja:

                                 (a)

                                 Program po prethodnom odobrenju („AAS”);

                                 (b)

                                 „Program povrata carine” na temelju pravila 3. stavka 2. („DDS”);

                                 (c)

                                 Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava („EPCGS”);

                                 (d)

                                 Program za izvoz robe iz Indije („MEIS”);

                                 (e)

                                 regionalni programi subvencioniranja: Program izuzeća od davanja za električnu energiju Gudžarata („GEDES”).

                     (32)

                     U skladu s člankom 18. osnovne uredbe Komisija bi trebala ispitati postoje li dokazi o nastavku subvencioniranja neovisno o njegovu iznosu. S obzirom na nalaze o nastavku subvencioniranja koji se odnose na većinu glavnih subvencija protiv kojih su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere, nije bilo potrebno istražiti sve ostale subvencije za koje je podnositelj pritužbe tvrdio da postoje.

                     (33)

                     Subvencije navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi, protiv kojih su u prošlosti bile uvedene kompenzacijske mjere, temelje se na dokumentima o politici i propisima navedenima u nastavku.

                     (34)

                     Programi AAS, EPCGS i MEIS temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i reguliranje) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Na temelju Zakona o vanjskoj trgovini Vlada Indije nadležna je za izdavanje obavijesti o izvoznoj i uvoznoj politici. Te su obavijesti sažete u dokumentima o vanjskotrgovinskoj politici koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito ažurira.

                     (35)

                     Za razdoblje ispitnog postupka revizije relevantna su dva dokumenta o vanjskotrgovinskoj politici: Vanjskotrgovinska politika 2015.–2020. („VTP 2015.–2020.”) i ažurirana Vanjskotrgovinska politika 2015.–2020. („ažurirani VTP 2015–20”). Potonji je na snagu stupio 5. prosinca 2017. Vlada Indije utvrđuje i postupke kojima se uređuju VTP 2015.–2020. i ažurirani VTP 2015.–2020. u „Priručniku o postupcima, 2015.–2020. („POP 2015.–2020.”) odnosno ažuriranom „Priručniku o postupcima, 2015.–2020.” („ažurirani POP 2015.–2020.”). Potonji je na snagu stupio 5. prosinca 2017.

                     (36)

                     Programi AAS, EPCGS i MEIS temelje se na dokumentima VTP 2015.–2020. i ažurirani VTP 2015.–2020. te na POP-u 2015.–2020. i ažuriranom POP-u 2015.–2020.

                     (37)

                     Program DDS temelji se na odjeljku 75. Zakona o carini iz 1962., odjeljku 37. Središnjeg zakona o trošarinama iz 1944., odjeljcima 93.A i 94. Zakona o financijama iz 1994. te Pravilima za povrat carina, središnjih trošarina i poreza na usluge iz 1995. Stope povrata redovito se objavljuju.

                     (38)

                     Program GEDES temelji se na odjeljku 3. pododjeljku 2. točkama vii. i viii. Zakona o davanju za električnu energiju Gudžarata iz 1958. („Zakon o električnoj energiji”), kako je povremeno izmijenjen u Službenom listu Vlade Gudžarata.

               3.1.   Program po prethodnom odobrenju („AAS”)

                     (39)

                     Komisija je utvrdila da je jedan proizvođač izvoznik koji surađuje koristio AAS tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               3.1.1.   Pravna osnova

                     (40)

                     Podroban opis programa sadržavaju stavci od 4.03 do 4.24 VTP-a 2015.–2020. i ažuriranog VTP-a 2015.–2020. te poglavlja od 4.04 do 4.52 POP-a 2015.–2020. i ažuriranog POP-a 2015.–2020.

               3.1.2.   Prihvatljivost

                     (41)

                     AAS se sastoji od šest potprograma, kako je detaljnije opisano u uvodnoj izjavi 42. u nastavku. Ti se potprogrami razlikuju, među ostalim, prema opsegu prihvatljivosti. Uvjete za fizički izvoz u okviru AAS-a i za potprograme AAS-a za godišnje potrebe ispunjavaju proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima. Uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu ispunjavaju proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika. Uvjete za potprogram AAS-a za procijenjeni izvoz ispunjavaju glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju kategorije „procijenjenog izvoza” navedene u stavku 7.02. dokumenta VTP 2015.–2020. i ažuriranog VTP-a 2015.–2020., kao što su dobavljači izvozno orijentirane jedinice (export oriented unit – „EOU”). Naposljetku, uvjete za ostvarivanje koristi „procijenjenog izvoza” u okviru potprogramâ Nalog za prethodno propuštanje i Preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine ispunjavaju intermedijarni dobavljači za proizvođače izvoznike.

               3.1.3.   Praktična provedba

                     (42)

                     AAS se može izdati za:

                     (43)

                     fizički izvoz: to je glavni potprogram. Njime se omogućuje bescarinski uvoz ulaznih faktora za proizvodnju određenog izvoznog proizvoda. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i izvozna obveza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedene su u dozvoli;

                     (44)

                     godišnji zahtjev: takvo odobrenje nije povezano s određenim izvoznim proizvodom, već sa širom skupinom proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Vlasnik dozvole može – do određenog vrijednosnog praga koji se određuje prema njegovu ranijem izvozu – uvoziti bez carine svaki ulazni faktor za proizvodnju bilo kojeg artikla iz te skupine proizvoda. Može izvoziti svaki proizvod iz te skupine za koji je upotrijebljen takav materijal izuzet od carine;

                     (45)

                     intermedijarnu opskrbu: taj potprogram obuhvaća slučajeve u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedinstveni izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne faktore bez carine i u tu mu se svrhu može odobriti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;

                     (46)

                     procijenjeni izvoz: taj potprogram omogućuje glavnom nositelju ugovora da bez carine uvozi ulazne faktore potrebne za proizvodnju robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz”. Vlada Indije procijenjenim izvozom smatra one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Nekoliko se kategorija dobave smatra procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. dobava robe nekom EOU-u ili društvu smještenom u posebnoj gospodarskoj zoni (special economic zone – „SEZ”);

                     (47)

                     nalog za prethodno propuštanje (Advance Release Order – „ARO”): nositelj AAS-a koji namjerava nabaviti ulazne faktore iz domaćih izvora umjesto izravnim uvozom ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao ARO i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci artikala koji su u njima navedeni. Priznavanje ARO-a domaćem dobavljaču daje pravo na koristi od procijenjenog izvoza kako je utvrđeno u stavku 7.03. VTP-a 2015.–2020. i ažuriranog VTP-a 2015.–2020. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat za procijenjeni izvoz i povrat konačne trošarine). Mehanizmom ARO-a porezi i carine vraćaju se dobavljaču umjesto da se vraćaju krajnjem izvozniku u obliku povrata/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je za domaće i uvozne ulazne faktore;

                     (48)

                     preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: taj se potprogram također odnosi na domaću opskrbu nositelja prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može u banci zatražiti otvaranje prenesenog akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će potvrditi odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obujam artikala koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač imat će pravo na koristi od procijenjenog izvoza kako se navodi u stavku 7.03. VTP-a 2015.–2020. i ažuriranog VTP-a 2015.–2020. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).

                     (49)

                     Komisija je utvrdila da je jedan proizvođač izvoznik koji surađuje i koristi program dobio povlastice na temelju prvog potprograma, tj. za fizički izvoz u okviru AAS-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga nije potrebno utvrđivati mogućnost uvođenja kompenzacijskih mjera za preostale neiskorištene potprograme.

                     (50)

                     U svrhu provjere koju obavljaju indijska tijela nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi „točnu i primjerenu evidenciju o potrošnji i upotrebi robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno” u zadanom formatu (poglavlje 4.51. i Dodatak 4.H POP-u 2015.–2020. i ažuriranom POP-u 2015.–2020.), tj. registar stvarne potrošnje. Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i relevantnih evidencija kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 4.H točni i istiniti u svakom pogledu.

                     (51)

                     Za potprogram koji je predmetno društvo koristilo tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, tj. fizički izvoz, Vlada Indije određuje opseg i vrijednost uvozne olakšice i izvozne obveze te se oni upisuju u odobrenje. Usto, u vrijeme uvoza i izvoza vladini službenici trebaju upisati odgovarajuće transakcije u odobrenje. Vlada Indije određuje obujam uvoza dopuštenog u okviru AAS-a na temelju standardnih ulazno-izlaznih normi („SION”) koje postoje za većinu proizvoda, uključujući proizvod iz postupka revizije.

                     (52)

                     Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju izvoznog proizvoda. Izvozna obveza mora se ispuniti unutar utvrđenog roka nakon izdavanja dozvole (18 mjeseci uz dva moguća produljenja od po 6 mjeseci).

                     (53)

                     Uvezeni ulazni faktori i izvezeni gotovi proizvodi nisu usko povezani. Ulazni materijali koji ispunjavaju uvjete mogu se uvoziti i upotrebljavati i za proizvode koji nisu proizvod iz postupka revizije. Nadalje, dozvole za različite proizvode mogu se objediniti. To znači da se izvozom jednog proizvoda na temelju dozvole AAS može dobiti pravo na uvoz ulaznih faktora bez carine na temelju dozvole AAS za drugi proizvod.

                     (54)

                     Ispitni je postupak pokazao da nijedna dozvola AAS kojom se koristi proizvođač izvoznik nije bila iskorištena. Povrh toga, proizvođač izvoznik nije dao takav registar potrošnje na provjeru vanjskom ovlaštenom računovođi. Dakle, premda je proizvođač izvoznik objasnio da je o potrošnji ulaznih faktora izvješćivao na temelju faktora svoje potrošnje, nije mogao predočiti nikakve dodatke 4.H uz svoje dozvole AAS.

               3.1.4.   Zaključak o AAS-u

                     (55)

                     Izuzeće od uvoznih carina subvencija je u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe, odnosno čini financijski doprinos Vlade Indije jer se ona odriče prihoda od carina koji bi u suprotnom dospio na naplatu, a ispitani izvoznik ostvaruje korist jer mu to povećava likvidnost.

                     (56)

                     Usto, fizički izvoz u okviru AAS-a de iure ovisi o realizaciji izvoza pa se smatra da je to specifična subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) osnovne uredbe. Bez preuzimanja izvozne obveze trgovačko društvo ne može ostvariti koristi na temelju tog programa.

                     (57)

                     Potprogram korišten u ovom slučaju ne može se smatrati dopuštenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata u slučaju zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima utvrđenima u točki i. Priloga I., Prilogu II. (definicija i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicija i pravila za povrat u slučaju zamjene) osnovnoj uredbi. Vlada Indije nije djelotvorno primjenjivala sustav provjere ili postupak za potvrdu jesu li i u kojem iznosu ulazni faktori potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (točka 4. Priloga II. osnovnoj uredbi i, u slučaju programa povrata u slučaju zamjene, točka 2. dio II. Priloga III. osnovnoj uredbi). Smatra se i da SION-i za proizvod iz postupka revizije nisu bili dostatno precizni i da se sami ne mogu smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje jer oblik tih standardnih normi ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri kolika je količina ulaznih faktora potrošena u proizvodnji za izvoz. Usto, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju obuhvaćene stvarne količine ulaznih faktora, iako bi se ono trebalo provesti u nedostatku djelotvorno provedenog sustava provjere (točka 5. Priloga II. i točka 3. dio II. Priloga III. osnovnoj uredbi).

                     (58)

                     Stoga se protiv tog potprograma mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.1.5.   Izračun iznosa subvencije

                     (59)

                     U nedostatku dopuštenih sustava povrata carine ili sustava povrata u slučaju zamjene Komisija je provjerila stvarnu stopu potrošnje relevantnih ulaznih faktora. Komisija je utvrdila da je stvarna stopa potrošnje bila malo niža od SION-a. Premda je to društvo tvrdilo da će zatvoriti odgovarajuće dozvole na temelju stvarne potrošnje pa onda neće biti pretjeranog otpusta, u vrijeme provjere nijedna dozvola nije bila iskorištena pa Komisija to nije mogla provjeriti. Budući da su dozvole izdane na temelju SION-a, u nedostatku djelotvorno primijenjenog sustava provjere društvo ih je moglo iskoristiti tako da kao stopu potrošnje upotrijebi SION. U tom bi slučaju razlika između stvarne stope potrošnje i prijavljene stope potrošnje na temelju SION-a dovela do pretjeranog otpusta, što bi činilo subvenciju protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. osnovne uredbe.

                     (60)

                     U skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne uredbe pretjerani otpust trebalo bi podijeliti s ukupnim izvoznim prometom proizvoda iz postupka revizije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjerenim nazivnikom jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena s obzirom na proizvedene, prerađene, izvezene ili transportirane količine.

                     (61)

                     S obzirom na to koliko je mala bila razlika između SION-a i stvarne stope potrošnje, da je cijela dozvola zatvorena na temelju SION-a, pretjerani otpust i, stoga, iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere također bi bili zanemarivi. Komisija je tako utvrdila da su stope subvencije s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bile zanemarive, ali i dalje pozitivne. Stoga je zaključila da se tu subvenciju i dalje smatra subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.2.   „Program povrata carine” na temelju pravila 3. stavka 2. („DDS”)

                     (62)

                     Komisija je utvrdila da je proizvođač izvoznik koji surađuje koristio DDS tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               3.2.1.   Pravna osnova

                     (63)

                     Pravna osnova koja se primjenjivala tijekom RIPR-a bila su Pravila za povrat carina i središnjih trošarina iz 1995. („Pravila o DDS-u iz 1995.”), kako su izmijenjena 2006. (16) i zatim zamijenjena Pravilima za povrat carina i središnjih trošarina iz 2017. (17) („Pravila iz 2017.”) koja su stupila na snagu 1. listopada 2017. Pravilom 3. stavkom 2. Pravila o DDS-u iz 1995. uređena je metoda izračuna navedenog programa povrata carine. Pravilom 12. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Pravila o DDS-u uređena je izjava koju izvoznici moraju podnijeti da bi ostvarili korist od programa. Navedena pravila ostala su ista u Pravilima o DDS-u iz 2017. i odgovaraju pravilu 3. stavku 2. odnosno pravilu 13. stavku 1. točki (a) podtočki ii.

                     (64)

                     Usto, Okružnica br. 24/2001 (18) sadržava posebne upute o načinu primjene pravila 3. stavka 2. i izjavu koju izvoznici trebaju dostaviti u skladu s pravilom 12. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii.

                     (65)

                     U pravilu 4. Pravila o DDS-u iz 1995. propisano je da središnja vlada može revidirati iznos ili stope utvrđene u skladu s pravilom 3. Vlada je učinila niz izmjena, pri čemu su stope zadnji put revidirane u Obavijesti br. 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) od 16. studenoga 2015. (19) i Obavijesti br. 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) od 31. listopada 2016. (20) Zbog toga je stopa za proizvod iz postupka revizije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila 1,5 % vrijednosti FOB izvezenih proizvoda.

               3.2.2.   Prihvatljivost

                     (66)

                     Uvjete za taj program ispunjava svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik.

               3.2.3.   Praktična provedba

                     (67)

                     U okviru programa svako društvo koje izvozi proizvode koji ispunjavaju uvjete ostvaruje pravo na iznos koji odgovara postotku deklarirane vrijednosti FOB izvezenog proizvoda. U pravilu 3. stavku 2. Pravila za povrat carina i središnjih trošarina navodi se kako se izračunava iznos subvencije:

                                 „2)

                                 Pri utvrđivanju iznosa ili stope povrata na temelju ovog pravila središnja vlada uzima u obzir:

                                             (a)

                                                prosječnu količinu ili vrijednost svakog razreda ili opisa materijala od kojih se određeni razred proizvoda obično proizvodi ili izrađuje u Indiji;

                                             (b)

                                                prosječnu količinu ili vrijednost uvezenih materijala ili trošarinskih materijala upotrijebljenih za proizvodnju ili izradu određenog razreda proizvoda u Indiji;

                                             (c)

                                                prosječni iznos davanja plaćenih na uvezene materijale ili trošarinske materijale upotrijebljene za proizvodnju poluproizvoda, sastavnih dijelova i međuproizvoda koji se upotrebljavaju za proizvodnju robe;

                                             (d)

                                                prosječni iznos davanja plaćenih na otpadne materijale nastale u postupku proizvodnje i za katalizatore, pod uvjetom da se, ako se takvi otpadni materijali ili katalizatori ponovno upotrijebe u bilo kojem procesu proizvodnje ili se prodaju, odbije i prosječni iznos davanja na ponovno upotrijebljeni ili prodani otpad ili katalizator;

                                             (e)

                                                prosječni iznos davanja plaćenih na uvezene materijale ili trošarinske materijale upotrijebljene za skladištenje ili pakiranje izvoznih proizvoda;

                                             (f)

                                                sve druge informacije koje središnja vlada može smatrati relevantnima ili korisnima za tu svrhu.”

                     (68)

                     Drugim riječima, Vlada Indije temeljila je iznos za povrat na prosječnim vrijednostima relevantnih carina plaćenih na uvoz sirovina na razini industrije i prosječnim omjerom potrošnje u industriji prikupljenima od proizvođača koje Vlada Indije smatra reprezentativnim proizvođačima izvoznih proizvoda koji ispunjavaju uvjete. Vlada Indije zatim je utvrdila iznos koji će se vratiti kao postotak prosječne izvozne vrijednosti izvoznih proizvoda koji ispunjavaju uvjete.

                     (69)

                     Vlada Indije taj postotak upotrebljava za izračun iznosa povrata carine na koji svi izvoznici koji ispunjavaju uvjete imaju pravo. Stopu za taj program određuje Vlada Indije za svaki proizvod posebno. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 65., za proizvod iz postupka revizije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije stopa je bila 1,5 %.

                     (70)

                     Da bi moglo ostvarivati koristi od tog programa, društvo mora izvoziti. U trenutku kad se podaci o pošiljci unesu u carinski poslužitelj utvrđuje se da se izvoz odvija u skladu s programom DDS te se neopozivo određuje iznos DDS-a. Nakon što društvo za otpremu dostavi opći izvozni manifest, a carinski ured uspješno usporedi taj dokument s podacima iz otpremnice, ispunjeni su svi uvjeti za odobrenje plaćanja iznosa povrata izravnom uplatom na bankovni račun izvoznika ili mjenicom.

                     (71)

                     Izvoznik je dužan dostaviti i dokaz realizacije izvoznih prihoda potvrdom banke o realizaciji („BRC”). Taj se dokument može dostaviti nakon što je iznos povrata plaćen, ali Vlada Indije utjerat će plaćeni iznos ako izvoznik ne dostavi potvrdu banke o realizaciji u zadanom roku.

                     (72)

                     Iznos povrata može se iskoristiti u bilo koju svrhu i, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, može se uknjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod u komercijalnim računima nakon ispunjenja izvozne obveze.

                     (73)

                     Relevantno zakonodavstvo i administrativne upute nalažu da indijska carinska uprava ne bi trebala tražiti dokaze da je izvoznik koji je zatražio povrat carine obvezno postao ili će postati obveznik plaćanja carine za uvoz sirovina potrebnih za proizvodnju izvezenog proizvoda (21). Usto, tijekom posjeta radi provjere Vlada Indije potvrdila je da će društva koja na domaćem tržištu nabavljaju sve sirovine uključene u izvezeni PET i dalje ostvarivati korist od pune stope izračunane u skladu s prethodno navedenim pravilom 3. stavkom 2. U tom ispitnom postupku pokazalo se i da je u praksi to vrijedilo za jednog proizvođača izvoznika koji je iskoristio povlastice iz programa DDS, iako nije uvezao nijednu jedinicu glavnih sirovina (pročišćena tereftalna kiselina, „PTA”, i monoetilenglikol, „MEG”) za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije.

               3.2.4.   Zaključak o programu DDS

                     (74)

                     Programom DDS predviđena je subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe. Takozvani iznos povrata carine financijski je doprinos Vlade Indije jer je riječ o odustajanju od naplate prihoda (tj. navodne uvozne carine koje je naplatila Vlada Indije i za koje je izvršen povrat ili pretjerani otpis). Nema ograničenja za upotrebu tih sredstava. Usto, iznosom povrata carine dodjeljuje se korist izvozniku jer mu se tako povećava likvidnost prekomjernim iznosima uvoznih carina za koje je Vlada Indije izvršila povrat ili otpis.

                     (75)

                     Stopu povrata carine za izvoz određuje Vlada Indije za svaki proizvod posebno. Međutim, iako se na subvenciju upućuje kao na povrat carine, program nema sve karakteristike dopuštenog sustava povrata carine ili sustava povrata u slučaju zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe, niti je program usklađen s pravilima utvrđenima u točki I. Priloga I., Prilogu II. (definicija i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicija i pravila za zamjenski povrat) osnovnoj uredbi. Gotovinsko plaćanje izvozniku nije nužno povezano sa stvarnim plaćanjima uvoznih carina na sirovine i nije kredit za carinu namijenjen za nadoknađivanje uvoznih carina za prošli ili budući uvoz sirovina. Osim toga, nema sustava ni postupka na snazi kojima bi se potvrdilo koji se ulazni faktori upotrebljavaju u proizvodnji izvoznih proizvoda i u kojim količinama. Usto, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju obuhvaćene stvarne količine ulaznih faktora, iako bi se ono trebalo provesti u nedostatku djelotvorno provedenog sustava provjere (točka 5. Priloga II. i točka 3. dio II. Priloga III. osnovnoj uredbi).

                     (76)

                     Uplata Vlade Indije nakon što izvoznici obave izvoz ovisi o realizaciji izvoza pa se smatra da je to specifična subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. točke (a) osnovne uredbe.

                     (77)

                     S obzirom na navedeno, zaključuje se da se protiv programa DDS mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.2.5.   Izračun iznosa subvencije

                     (78)

                     U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. osnovne uredbe Komisija je izračunala iznos subvencioniranja s obzirom na korist za primatelja utvrđenu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U tom je smislu Komisija utvrdila da primatelj ostvaruje korist u vrijeme izvršavanja izvozne transakcije u okviru navedenog programa. U tom trenutku Vlada Indije obvezna je uplatiti određeni iznos, što čini financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos koji se treba dodijeliti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije više ne može odlučivati o dodjeljivanju subvencije. S obzirom na to, Komisija smatra primjerenim ocijeniti korist u okviru programa DDS s obzirom na zbroj iznosa zarađenih u izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (79)

                     Jedan proizvođač izvoznik dostavio je dokaz o carini plaćenoj na uvoz MEG-a, jednog od dviju glavnih sirovina koju to društvo upotrebljava za proizvodnju PET-a. Unatoč izostanku sustava ili postupka kojim bi se potvrdilo koji su ulazni faktori utrošeni u proizvodnji izvezenog proizvoda i u kojim količinama, Komisija je provjerila plaćene carine radi izračuna pretjeranog otpusta u skladu s točkom 5. Priloga II. osnovnoj uredbi. Provjerom je potvrđeno da je sav MEG utrošen u proizvodnji PET-a bio uvezen i da je prijavljeni iznos uvoznih carina doista plaćen na MEG uključen u PET izvezen tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Komisija je na temelju toga izračunala razinu subvencioniranja samo za pretjerani otpust.

                     (80)

                     U skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je te iznose subvencija podijelila s ukupnim izvoznim prometom proizvoda iz postupka revizije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjerenim nazivnikom jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije bila dodijeljena s obzirom na proizvedene, prerađene, izvezene ili transportirane količine.

                     (81)

                     Komisija je stoga utvrdila da su stope subvencija s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile 0,38 % za IDIPL i 1,44 % za RIL. Stoga je zaključila da se tu subvenciju i dalje smatra subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.3.   Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava („EPCGS”)

                     (82)

                     Komisija je utvrdila da su predmetni proizvođači izvoznici dobili povlastice na temelju programa EPCGS, koje su se mogle dodijeliti proizvodu iz postupka revizije u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               3.3.1.   Pravna osnova

                     (83)

                     Podroban opis EPCGS-a sadržavaju poglavlje 5. VTP-a 2015.–2020. i ažuriranog VTP-a 2015.–2020. te poglavlje 5. POP-a 2015.–2020. i ažuriranog POP-a 2015.–2020.

               3.3.2.   Prihvatljivost

                     (84)

                     Uvjete za tu mjeru ispunjavaju proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga.

               3.3.3.   Praktična provedba

                     (85)

                     Pod uvjetom da ima izvoznu obvezu, društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Vlada Indije u tu svrhu izdaje, nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe, dozvolu programa EPCGS. Programom je predviđena snižena stopa uvozne carine koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze u okviru tog programa. Kako bi se ispunila izvozna obveza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine proizvoda predviđenih za izvoz tijekom određenog razdoblja. Prema VTP-u 2015.–2020. i ažuriranom VTP-u 2015.–2020., u okviru programa EPCGS osnovna se sredstva mogu uvoziti po stopi carine od 0 %. Obveza izvoza koja odgovara šesterostrukom iznosu ušteđene pristojbe mora se ispuniti u roku od najviše šest godina.

                     (86)

                     Nositelj dozvole programa EPCGS osnovna sredstva može nabavljati i na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti mogućnost bescarinskog uvoza komponenata potrebnih za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Druga je mogućnost da zahtijeva povlasticu u obliku procijenjenog izvoza zbog opskrbe osnovnim sredstvima nositelja dozvole programa EPCGS.

               3.3.4.   Zaključak o programu EPCGS

                     (87)

                     Programom EPCGS daju se subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe. Sniženje carine financijski je doprinos Vlade Indije jer se tom povlasticom snižava njezin prihod od carina koji bi inače dospio na naplatu. Usto, izvoznik od nje ostvaruje korist jednaku sniženju carine.

                     (88)

                     Nadalje, program EPCGS de iure ovisi o realizaciji izvoza jer se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra da je to specifična subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) osnovne uredbe.

                     (89)

                     Program EPCGS ne može se smatrati dopuštenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata u slučaju zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu obuhvaćena tim dopuštenim sustavima, kako se navodi u točki i. Priloga I. osnovnoj uredbi, jer se ne upotrebljavaju u proizvodnji izvoznih proizvoda.

               3.3.5.   Izračun iznosa subvencije

                     (90)

                     Komisija je izračunala iznos subvencije u skladu s člankom 7. stavkom 3. osnovne uredbe na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom razdoblja koje odgovara uobičajenom amortizacijskom razdoblju takvih osnovnih sredstava u predmetnoj industriji. Iznos subvencije za razdoblje ispitnog postupka revizije zatim je izračunan dijeljenjem ukupnog iznosa neplaćenih carina s vremenom amortizacije. Tako izračunani iznos, koji vrijedi za razdoblje ispitnog postupka revizije, prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi odgovarao punoj vrijednosti koristi tijekom vremena. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za tu svrhu.

                     (91)

                     Nijedan indijski proizvođač izvoznik nije zahtijevao da se naknade za dobivanje subvencije oduzmu od ukupnog iznosa subvencije, na što imaju pravo u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a).

                     (92)

                     U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. osnovne uredbe Komisija je navedeni iznos subvencije podijelila s izvoznim prometom proizvoda iz postupka revizije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao nazivnikom jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije bila dodijeljena s obzirom na proizvedene, prerađene, izvezene ili transportirane količine.

                     (93)

                     Na temelju toga Komisija je utvrdila da su stope subvencije s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile 0,09 % za IDIPL i 0,30 % za RIL. Stoga je zaključila da se tu subvenciju i dalje smatra subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.4.   Program za izvoz robe iz Indije („MEIS”)

                     (94)

                     Utvrđeno je da su oba proizvođača izvoznika koji surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ostvarila koristi na temelju MEIS-a.

               3.4.1.   Pravna osnova

                     (95)

                     Podroban opis MEIS-a sadržavaju poglavlje 3. VTP-a 2015.–2020. i ažuriranog VTP-a 2015.–2020. te poglavlje 3. POP-a 2015.–2020. i ažuriranog POP-a 2015.–2020.

                     (96)

                     MEIS se počeo provoditi 1. travnja 2015.

               3.4.2.   Prihvatljivost

                     (97)

                     Uvjete za taj program ispunjava svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik.

               3.4.3.   Praktična provedba

                     (98)

                     Društva koja ispunjavaju uvjete mogu ostvariti koristi iz MEIS-a tako da određene proizvode izvoze u određene zemlje razvrstane u skupinu A („tradicionalna tržišta” koja uključuju sve države članice EU-a), skupinu B („tržišta u nastajanju i ciljna tržišta”) i skupinu C („ostala tržišta”). Zemlje razvrstane u pojedine skupine i popis proizvoda s odgovarajućim stopama naknade navedeni su u Dodatku 3.B ažuriranom POP-u.

                     (99)

                     Korist se ostvaruje u obliku kredita za carine koji je jednak postotku vrijednosti FOB izvoza.

                     (100)

                     Kad se MEIS počeo provoditi u travnju 2015. proizvod iz postupka revizije nije bio uključen u Dodatak 3.B i stoga nije ispunjavao uvjete za koristi iz MEIS-a. Međutim, Službenim priopćenjem br. 44/2015.–2020.20 od 29. listopada 2015. omogućeno je da izvoz PET-a u zemlje skupina A i B ispuni uvjete za koristi iz MEIS-a koje iznose 2 % vrijednosti FOB izvoza. Službenim priopćenjem br. 06/2015.–2020.20 ta je korist od 4. svibnja 2016. omogućena i za izvoz u zemlje skupine C.

                     (101)

                     Na temelju točke 3.06. VTP-a 2015.–2020. i ažuriranog VTP-a 2015.–2020. određene vrste izvoza isključene su iz programa, na primjer izvoz uvezene ili pretovarene robe, procijenjeni izvoz, izvoz usluga i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/jedinicama koje posluju za izvoz.

                     (102)

                     Krediti za carine u okviru MEIS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede 18 mjeseci od dana izdavanja, a kreditni bonovi za carine izdani 1. siječnja 2016. ili poslije vrijede 24 mjeseca od dana izdavanja u skladu s točkom 3.13. ažuriranog POP-a 2015.–2020. Mogu se upotrijebiti za: i. plaćanje carina na uvoz ulaznih faktora ili robe, uključujući osnovna sredstva; ii. plaćanje trošarina na nabavu ulaznih faktora ili robe na domaćem tržištu, uključujući osnovna sredstva i njihovo plaćanje; iii. plaćanje poreza na usluge na nabavu usluga.

                     (103)

                     Zahtjev za ostvarivanje koristi u okviru MEIS-a mora se podnijeti na internetskim stranicama Glavne uprave za vanjsku trgovinu. Zahtjevu na internetu moraju se priložiti odgovarajući dokumenti (otpremnice, potvrde banke o realizaciji i dokaz o istovaru). Mjerodavno regionalno tijelo Vlade Indije nakon temeljite provjere dokumenata izdaje kredit za carine. Sve dok izvoznik dostavlja odgovarajuće dokumente regionalno tijelo ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine.

               3.4.4.   Zaključak o MEIS-u

                     (104)

                     U okviru MEIS-a predviđene su subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe. Kredit za carine u okviru MEIS-a financijski je doprinos Vlade Indije jer će se kredit na kraju upotrijebiti za nadoknađivanje uvoznih carina plaćenih za osnovna sredstva, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koje bi u suprotnom trebalo platiti. Osim toga, izvoznik koji ne podliježe plaćanju tih uvoznih carina ostvaruje korist od kredita za carine u okviru MEIS-a.

                     (105)

                     Nadalje, MEIS de iure ovisi o realizaciji izvoza pa se smatra da je specifičan i da se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) osnovne uredbe.

               3.4.5.   Izračun iznosa subvencije

                     (106)

                     U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. osnovne uredbe Komisija je izračunala iznos subvencija protiv kojih se može uvesti kompenzacijska mjera s obzirom na korist za primatelja utvrđenu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U tom je smislu Komisija utvrdila da primatelj ostvaruje korist u vrijeme izvršavanja izvozne transakcije u okviru navedenog programa. Vlada Indije trenutačno izdaje kredit za carine koji proizvođač izvoznik knjiži kao potraživanje koje proizvođač izvoznik može nadoknaditi u svakom trenutku. To je financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu Vlada Indije više ne može odlučivati o dodjeljivanju subvencije. S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je smatrala primjerenim ocijeniti korist od MEIS-a u obliku zbroja iznosa zarađenih u izvoznim transakcijama u okviru tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (107)

                     U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. osnovne uredbe Komisija je taj iznos subvencije podijelila s izvoznim prometom proizvoda iz postupka revizije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjerenim nazivnikom jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije bila dodijeljena s obzirom na proizvedene, prerađene, izvezene ili transportirane količine.

                     (108)

                     Na temelju toga Komisija je utvrdila da su stope subvencije s obzirom taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile 1,92 % za IDIPL i 1,94 % za RIL. Stoga je zaključila da se tu subvenciju i dalje smatra subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               3.5.   Program izuzeća od davanja za električnu energiju Gudžarata („GEDES”)

                     (109)

                     Komisija je utvrdila da je jedno društvo iskoristilo tu mjeru tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. No kako se činilo da je korist za to društvo bila zanemariva, Komisija je odlučila da neće dalje ispitivati tu mjeru jer u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera nije potrebno utvrditi točan iznos subvencioniranja (nego samo njegov nastavak).

               3.6.   Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere

                     (110)

                     Prema tome, Komisija je utvrdila da je ukupni iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere u skladu u odredbama osnovne uredbe, izražen ad valorem, za proizvođače izvoznike u uzorku bio 2,3 % odnosno 3,6 %, što potvrđuje nastavak subvencioniranja tijekom razdoblja revizije.

                        Tablica 1.

                        Stope za pojedinačne subvencije protiv kojih su uvedene kompenzacijske mjere

                                 DDS

                                 EPCGS

                                 MEIS

                                 Ukupno:

                                 IDIPL

                                 0,38 %

                                 0,09 %

                                 1,92 %

                                 2,3 %

                                 RIL

                                 1,44 %

                                 0,30 %

                                 1,94 %

                                 3,6 %

               3.7.   Zaključci o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja

                     (111)

                     U skladu s člankom 18. stavkom 2. osnovne uredbe ispitano je je li vjerojatno da će istek mjera na snazi dovesti do nastavka subvencioniranja.

                     (112)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 30. do 109., utvrđeno je da su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije indijski izvoznici proizvoda iz postupka revizije nastavili ostvarivati korist od subvencija koje dodjeljuju indijska tijela, a protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

                     (113)

                     Programi subvencioniranja izvor su stalnih koristi i nema naznaka da će se te koristi ukinuti u doglednoj budućnosti. Štoviše, svaki izvoznik ispunjava uvjete za nekoliko subvencija.

                     (114)

                     Ispitano je i bi li obujam izvoza u Uniju bio znatan u slučaju ukidanja mjera.

                     (115)

                     Indija je velik proizvođač proizvoda iz postupka revizije. Prema podacima prikupljenima tijekom ispitnog postupka, Indija je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije imala proizvodni kapacitet od oko 1 500 000–2 300 000 tona. Na temelju toga je višak kapaciteta u odnosu na domaću potražnju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije procijenjen na oko 800–900 tisuća tona, a to je oko 25 % ukupne potrošnje u Uniji u tom razdoblju.

                     (116)

                     U tim okolnostima postoji velika vjerojatnost da bi se obujam subvencioniranog izvoza proizvoda iz postupka revizije u Uniju, koji je već bio znatan tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, povećao u slučaju ukidanja mjera. Stoga je Komisija zaključila da postoji vjerojatnost nastavka subvencioniranja.

               4.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

         4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                     (117)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod proizvodio 21 proizvođač iz Unije. Podnositelj zahtjeva predstavlja tri proizvođača među njima. Taj 21 proizvođač iz Unije čini „industriju Unije” u smislu članka 9. stavka 1. i članka 10. stavka 6. osnovne uredbe. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 22., u uzorak su odabrana tri proizvođača iz Unije i taj uzorak čini oko 37 % ukupne proizvodnje u Uniji.

                     (118)

                     Pojedine zainteresirane strane tvrdile su da između industrije Unije i proizvođača izvoznika u Indiji postoje razni odnosi koje treba temeljito ispitati. Ispitnim postupkom potvrđeno je da, kad je riječ o tržištu Unije, ne postoje komercijalne ili administrativne veze tih subjekata, pa nije bilo razloga da se iz „industrije Unije” isključi bilo kojeg proizvođača iz Unije.

                     (119)

                     Usto, nakon objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da je uvrštenje jednog od proizvođača iz Unije u uzorak i njegova povezanog proizvođača izvoznika u Indiji uvelike umanjilo proceduralnu zakonitost ispitnog postupka i možda narušilo Komisijine nalaze o šteti. Prvo, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 22., uzorak proizvođača iz Unije smatrao se reprezentativnim za industriju Unije i o tome nisu primljene nikakve primjedbe. Drugo, odnos između tog proizvođača iz Unije i povezanog proizvođača izvoznika nije utjecao na postupke proizvođača iz Unije na tržištu Unije jer su, kako je potvrđeno ispitnim postupkom, proizvođač iz Unije i proizvođač izvoznik samostalno donosili odluke o poslovanju na tržištu Unije. Doista, proizvođač iz Unije o cijenama je odlučivao na temelju promjena cijena sirovina, kretanja ponude i potražnje, promjena tečaja, troškova prijevoza i drugih kretanja specifičnih za tržište Unije, primjerice uvjeta u tekstilnoj industriji. Stoga je Komisija smatrala da odnos s proizvođačem izvoznikom nije utjecao na postupke tog proizvođača iz Unije. Komisija je naposljetku napomenula da ni ta tvrdnja te zainteresirane strane ni sam ispitni postupak nisu otkrili nikakve elemente koji narušavaju nalaze ispitnog postupka zbog uvrštavanja tog proizvođača iz Unije u definiciju industrije Unije. U tom pogledu Komisija podsjeća da se člankom 9. stavkom 1. osnovne uredbe dopušta („može”) isključivanje domaćih proizvođača iz definicije industrije Unije u slučajevima kad su povezani s proizvođačima izvoznicima, ali se Komisiju na to ne obvezuje. Ta je tvrdnja stoga morala biti odbačena.

               4.2.   Potrošnja u Uniji

                     (120)

                     Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji tako što je zbrojila:

                                 i.

                                 prodaju proizvođača iz Unije u uzorku dobivenu nakon provjere odgovora na upitnik;

                                 ii.

                                 prodaju proizvođača iz Unije koji surađuju i nisu u uzorku prema podacima podnositelja zahtjeva;

                                 iii.

                                 uvoz iz predmetne zemlje i iz svih ostalih trećih zemalja prema podacima Eurostata.

                     (121)

                     Na temelju toga potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 2.

                        Potrošnja u Uniji

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Potrošnja u Uniji (u tonama)

                                 3 066 080

                                 3 367 935

                                 3 541 644

                                 3 594 779

                                 3 529 250

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    110

                                    116

                                    117

                                    115

                                    Izvor: odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik, zahtjev za reviziju, informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva, Eurostat.

                     (122)

                     Prema tome, potrošnja u Uniji povećala se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja.

               4.3.   Uvoz iz Indije

         4.3.1.   Obujam i tržišni udio

                     (123)

                     Obujam uvoza iz Indije temeljio se na statističkim podacima Eurostata. Komisija je tržišni udio uvoza utvrdila na temelju potrošnje u Uniji kako je utvrđena u uvodnoj izjavi 119.

                        Tablica 3.

                        Obujam uvoza i tržišni udio

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Indija

                                 Obujam uvoza (u tonama)

                                 32 220

                                 39 235

                                 134 550

                                 162 913

                                 156 675

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    122

                                    418

                                    506

                                    486

                                 Tržišni udio

                                 1,1 %

                                 1,2 %

                                 3,8 %

                                 4,5 %

                                 4,4 %

                                    Izvor: Eurostat.

                     (124)

                     Obujam uvoza iz Indije u razmatranom se razdoblju povećao gotovo pet puta i dosegao 156 675 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije, što je 4,4 % tržišnog udjela u Uniji.

               4.3.2.   Cijene i sniženje cijena

                     (125)

                     Prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indije kretala se kako slijedi:

                        Tablica 4.

                        Uvozna cijena

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Indija

                                 Uvozne cijene (EUR/tona)

                                 1 063

                                 811

                                 776

                                 897

                                 916

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    76

                                    73

                                    84

                                    86

                                    Izvor: Eurostat.

                     (126)

                     Prosječna cijena uvoza iz Indije snizila se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, snizila se za 27 % između 2014. i 2016. prije porasta tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Uzrok tog porasta bila je povećana potražnja za PET-om zbog zatvaranja određenih proizvodnih linija u svijetu i to što je PET postao preferirani ambalažni materijal.

                     (127)

                     Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila uspoređujući:

                     (128)

                     prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

                     (129)

                     odgovarajuće prosječne cijene uvoza indijskih proizvođača koji surađuju naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uključujući kompenzacijsku pristojbu, uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza.

                     (130)

                     Usporedba cijena provedena je na istoj razini trgovine, prema potrebi primjereno prilagođene, te nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nije potvrdio sniženje cijena tijekom tog razdoblja. No nakon oduzimanja važeće kompenzacijske pristojbe, marža sniženja cijena za uvoz od dvaju indijskih proizvođača koji surađuju iznosila je 1,7 % i 7,1 %, odnosno 3 % u prosjeku.

               4.3.3.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

                     (131)

                     Obujam uvoza i prosječna uvozna cijena za sve ostale treće zemlje temeljili su se na statističkim podacima Eurostata. Komisija je tržišni udio uvoza utvrdila na temelju potrošnje u Uniji kako je utvrđena u uvodnoj izjavi 120.

                        Tablica 5.

                        Obujam uvoza i tržišni udio svih ostalih trećih zemalja

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Sve ostale treće zemlje

                                 Obujam uvoza

                                 726 310

                                 535 848

                                 539 301

                                 617 620

                                 668 050

                                    Indeks

                                    100

                                    74

                                    74

                                    85

                                    92

                                 Tržišni udio

                                 23,7 %

                                 15,9 %

                                 15,2 %

                                 17,2 %

                                 18,9 %

                                 Prosječna cijena

                                 1 024

                                 939

                                 849

                                 939

                                 949

                                    Indeks

                                    100

                                    92

                                    83

                                    92

                                    93

                                 Koreja

                                 Obujam uvoza

                                 255 597

                                 205 421

                                 219 952

                                 190 640

                                 202 442

                                    Indeks

                                    100

                                    80

                                    86

                                    75

                                    79

                                 Tržišni udio

                                 8,3 %

                                 6,1 %

                                 6,2 %

                                 5,3 %

                                 5,7 %

                                 Prosječna cijena

                                 1 032

                                 934

                                 844

                                 939

                                 960

                                    Indeks

                                    100

                                    90

                                    82

                                    91

                                    93

                                 Turska

                                 Obujam uvoza

                                 31 582

                                 108 757

                                 133 464

                                 125 556

                                 120 171

                                    Indeks

                                    100

                                    344

                                    423

                                    398

                                    381

                                 Tržišni udio

                                 1,0 %

                                 3,2 %

                                 3,8 %

                                 3,5 %

                                 3,4 %

                                 Prosječna cijena

                                 1 090

                                 950

                                 879

                                 975

                                 991

                                    Indeks

                                    100

                                    87

                                    81

                                    89

                                    91

                                 Kina

                                 Obujam uvoza

                                 25 017

                                 19 239

                                 7 347

                                 79 652

                                 109 969

                                    Indeks

                                    100

                                    77

                                    29

                                    318

                                    440

                                 Tržišni udio

                                 0,8 %

                                 0,6 %

                                 0,2 %

                                 2,2 %

                                 3,1 %

                                 Prosječna cijena

                                 996

                                 895

                                 748

                                 869

                                 881

                                    Indeks

                                    100

                                    90

                                    75

                                    87

                                    88

                                 Ostale treće zemlje

                                 Obujam uvoza

                                 414 114

                                 202 431

                                 178 538

                                 221 772

                                 235 468

                                    Indeks

                                    100

                                    49

                                    43

                                    54

                                    57

                                 Tržišni udio

                                 13,5 %

                                 6,0 %

                                 5,0 %

                                 6,2 %

                                 6,7 %

                                 Prosječna cijena

                                 1 015

                                 941

                                 836

                                 944

                                 951

                                    Indeks

                                    100

                                    93

                                    82

                                    93

                                    94

                     (132)

                     Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio se za 8 %, sa 726 310 tona u 2014. na 668 050 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Tržišni udio uvoza iz svih ostalih trećih zemalja ostao je u rasponu od 15,2 % do 23,7 % tijekom razmatranog razdoblja.

                     (133)

                     Prosječna cijena uvoza iz svih ostalih trećih zemalja snizila se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, snizila se za 17 % između 2014. i 2016. prije porasta tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (134)

                     Većina je uvoza bila iz Koreje (tržišni udio od 5,7 % u razdoblju ispitnog postupka revizije), Turske (tržišni udio od 3,4 % u razdoblju ispitnog postupka revizije) i Narodne Republike Kine („Kina”) (tržišni udio od 3,1 % u razdoblju ispitnog postupka revizije). Obujam uvoza iz Koreje u razmatranom je razdoblju bio stabilan i cijene su bile blizu cijenama industrije Unije. Obujam uvoza iz Turske i Kine znatno se povećao. Cijene uvoza iz Turske bile su više od cijena industrije Unije, a cijene uvoza iz Kine bile su stalno niže od cijena industrije Unije.

                     (135)

                     Naposljetku, obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja koje nisu gore spomenute od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije znatno se smanjio, za 43 %. Njihov se tržišni udio smanjio za 6,8 postotna boda u razmatranom razdoblju, sa 13,5 % u 2014. na 6,7 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Cijene uvoza iz tih zemalja u prosjeku su bile više od cijena uvoza iz Indije, osim u 2014.

               4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

         4.4.1.   Opće napomene

                     (136)

                     Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 4. osnovne uredbe ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su tijekom razmatranog razdoblja utjecali na stanje industrije Unije.

                     (137)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 22., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

                     (138)

                     Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje ocijenila za cijelu industriju Unije na temelju podataka dobivenih od podnositelja zahtjeva, provjerenih usporedbom s informacijama koje je poslalo nekoliko proizvođača iz Unije u fazi prije pokretanja postupka te s provjerenim odgovorima na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku. Komisija je mikroekonomske pokazatelje ocijenila na temelju provjerenih podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

                     (139)

                     Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina subvencijskih stopa i oporavak od prethodnog subvencioniranja.

                     (140)

                     Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, završne zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

               4.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

         (a)
               Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (141)

                     Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog su se razdoblja kretali kako slijedi:

                        Tablica 6.

                        Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta proizvođača iz Unije

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Obujam proizvodnje (u tonama)

                                 2 392 313

                                 2 879 296

                                 2 963 309

                                 2 907 255

                                 2 751 726

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    120

                                    124

                                    122

                                    115

                                 Proizvodni kapacitet (u tonama)

                                 2 952 163

                                 3 351 713

                                 3 368 849

                                 3 323 079

                                 3 110 887

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    114

                                    114

                                    113

                                    105

                                 Iskorištenost kapaciteta

                                 81 %

                                 86 %

                                 88 %

                                 87 %

                                 88 %

                                    Izvor: informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva, provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.

                     (142)

                     Obujam proizvodnje povećao se za 24 % od 2014. do 2016., a od 2016. do razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio se za 7 %. Ukupno je to povećanje od 15 % tijekom razmatranog razdoblja.

                     (143)

                     Proizvodni kapacitet povećao se za 14 % od 2014. do 2016., a od 2016. do razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio se za 8 %. Ukupni se kapacitet tijekom razmatranog razdoblja povećao za 5 %.

                     (144)

                     Budući da se obujam proizvodnje povećao više od kapaciteta, iskorištenost kapaciteta u razmatranom se razdoblju povećala za 7 postotnih bodova.

               (b)
               Obujam prodaje i tržišni udio

                     (145)

                     Obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 7.

                        Obujam prodaje i tržišni udio proizvođača iz Unije

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Obujam prodaje u Uniji (u tonama)

                                 2 098 165

                                 2 552 508

                                 2 649 449

                                 2 591 694

                                 2 510 569

                                    Indeks (2012. = 100)

                                    100

                                    122

                                    126

                                    124

                                    120

                                 Tržišni udio

                                 68,4 %

                                 75,8 %

                                 74,8 %

                                 72,1 %

                                 71,1 %

                                    Izvor: informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva, provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.

                     (146)

                     Ukupna prodaja industrije Unije na tržištu Unije povećala se za 26 % od 2014. do 2016., a od 2016. do razdoblja ispitnog postupka revizije smanjila se za 5 %. Ukupno je to povećanje od 20 % tijekom razmatranog razdoblja, što znači da je rasla brže od potrošnje tijekom istog razdoblja (+ 15 %). Tržišni udio industrije Unije povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 2,7 postotna boda. Točnije, povećao se za 7,4 postotna boda u 2015., a zatim postupno smanjivao do 71,10 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

                     (147)

                     U razmatranom je razdoblju ograničena prodaja proizvođača iz Unije činila između 5 % i 7,5 % tržišnog udjela. Kad je riječ o razinama cijena, utvrđeno je da su cijene povezanih i nepovezanih prodaja bile u istom rasponu. Zbog toga je zaključeno da posebna analiza utjecaja ograničene prodaje nije potrebna.

               (c)
               Rast

                     (148)

                     Od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije potrošnja u Uniji povećala se za 15 %. Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 20 %, što se pretvorilo u povećanje tržišnog udjela od 2,7 postotna boda.

               (d)
               Zaposlenost i produktivnost

                     (149)

                     Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 8.

                        Zaposlenost i produktivnost proizvođača iz Unije

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Broj zaposlenika

                                 1 421

                                 1 340

                                 1 317

                                 1 310

                                 1 319

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    94

                                    93

                                    92

                                    93

                                 Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                                 1 684

                                 2 148

                                 2 249

                                 2 219

                                 2 087

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    128

                                    134

                                    132

                                    124

                                    Izvor: informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva, provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.

                     (150)

                     Zaposlenost u industriji Unije tijekom razmatranog razdoblja smanjila se za 7 %.

                     (151)

                     Zbog povećanja proizvodnje (15 %) i smanjenja zaposlenosti produktivnost se u istom razdoblju povećala za 24 %.

               (e)
               Visina subvencijske marže i oporavak od prethodnog subvencioniranja

                     (152)

                     Subvencijske marže utvrđene za uvoz PET-a u Uniju iz Indije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bile su iznad razine de minimis. Istodobno se razina uvoza iz Indije u razmatranom razdoblju povećala gotovo pet puta i postigla 4,2 % potrošnje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije. Prema tome, utjecaj visine stvarnih subvencijskih marži iz Indije na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.

               4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

         (a)
               Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                     (153)

                     Prosječne prodajne cijene industrije Unije naplaćene nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 9.

                        Prosječne prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)

                                 1 037

                                 926

                                 841

                                 964

                                 963

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    89

                                    81

                                    93

                                    93

                                 Jedinični trošak proizvodnje
                                 (EUR/tona)

                                 1 087

                                 932

                                 839

                                 936

                                 943

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    86

                                    77

                                    86

                                    87

                                    Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

                     (154)

                     Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se za 19 % od 2014. do 2016., a zatim se povećala za 14 % do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije, na 963 EUR/tona. Od 2017. na porast cijena utjecala je povećana potražnja za PET-om zbog zatvaranja određenih proizvodnih linija u svijetu i toga što PET postaje alternativni i preferirani ambalažni materijal.

                     (155)

                     Prosječni trošak proizvodnje industrije Unije više se smanjio, za 23 % od 2014. do 2016., a zatim se povećao za 12 % do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije. Glavni čimbenik koji je utjecao na smanjenje jediničnog troška proizvodnje bilo je pojeftinjenje sirovine (22).

               (b)
               Troškovi rada

                     (156)

                     Prosječni troškovi rada tijekom razmatranog razdoblja kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 10.

                        Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/zaposlenik)

                                 58 466

                                 57 511

                                 62 935

                                 60 855

                                 59 934

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    98

                                    108

                                    104

                                    103

                                    Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

                     (157)

                     Prosječan trošak rada po zaposleniku u razmatranom se razdoblju povećao za 3 %.

               (c)
               Završne zalihe

                     (158)

                     Razine zaliha kretale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                        Tablica 11.

                        Završne zalihe

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Završne zalihe

                                 45 042

                                 37 339

                                 51 941

                                 48 648

                                 34 139

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    83

                                    115

                                    108

                                    76

                                 Završne zalihe kao postotak proizvodnje

                                 5 %

                                 4 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 3 %

                                    Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

                     (159)

                     Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se za 24 % tijekom razmatranog razdoblja. U razdoblju ispitnog postupka revizije razina zaliha činila je približno 3 % njihove proizvodnje.

               (d)
               Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (160)

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja u razmatranom su se razdoblju kretali kako slijedi:

                        Tablica 12.

                        Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                 – 4,2 %

                                 – 0,3 %

                                 – 0,6 %

                                 3,0 %

                                 3,7 %

                                 Novčani tok (EUR)

                                 54 520 838

                                 20 681 479

                                 16 077 625

                                 46 069 828

                                 61 135 843

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    38

                                    29

                                    84

                                    112

                                 Ulaganja (EUR)

                                 14 343 485

                                 4 307 874

                                 7 853 405

                                 22 224 623

                                 21 729 502

                                    Indeks (2012. = 100)

                                    100

                                    30

                                    55

                                    155

                                    151

                                 Povrat ulaganja

                                 – 11,8 %

                                 0,3 %

                                 – 0,6 %

                                 9,7 %

                                 12,0 %

                                    Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

                     (161)

                     Komisija je profitabilnost industrije Unije utvrdila tako što je neto dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji izrazila kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije bila je negativna od početka razmatranog razdoblja do 2016., a zatim se povećala i u razdoblju ispitnog postupka revizije došla do 3,7 %. Ipak, ostala je daleko ispod ciljane dobiti od 7 % utvrđene u početnom ispitnom postupku (23).

                     (162)

                     Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financira aktivnosti. Neto novčani tok smanjivao se od početka razmatranog razdoblja do 2016., a od 2017. počeo je rasti. Vidljivo je povećanje od 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Na povećanje je najviše utjecala ostvarena dobit.

                     (163)

                     U razmatranom se razdoblju godišnji tok ulaganja industrije Unije u proizvod iz postupka revizije počeo povećavati tek od 2017., nakon što su razine profitabilnosti postale pozitivne. U razdoblju ispitnog postupka revizije ulaganja su dosegnula 21 milijun EUR, što je činilo 9 % ukupne neto imovine povezane s predmetnim proizvodom. Ulaganja su bila povezana s održavanjem, povećanjem kapaciteta i učinkovitosti tvornica.

                     (164)

                     Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda povećao se tek od 2017. i u razdoblju ispitnog postupka revizije došao na 12,0 %.

               4.4.4.   Zaključak o stanju industrije Unije

                     (165)

                     U ispitnom postupku pokazalo se da se stanje u industriji na makrorazini u razmatranom razdoblju poboljšalo i da je to pozitivno kretanje uglavnom uzrokovano povećanjem potrošnje (+ 15 % tijekom razmatranog razdoblja), od kojeg je industrija Unije mogla imati koristi u obliku povećanja obujma prodaje i proizvodnje te tržišnog udjela.

                     (166)

                     Pokazalo se i da se stanje industrije na mikrorazini poboljšalo samo u zadnjih 15 mjeseci razmatranog razdoblja, od 2017 do kraja ožujka 2018. To se pozitivno kretanje uglavnom objašnjava većom potražnjom na tržištu Unije i većom razlikom cijena PET-a i sirovina.

                     (167)

                     S obzirom na ta kretanja, može se zaključiti da se industrija Unije oporavila tek nedavno i samo u ograničenoj mjeri. Premda u razdoblju ispitnog postupka revizije nije pretrpjela materijalnu štetu, stanje joj je još osjetljivo.

                     (168)

                     Pojedine zainteresirane strane tvrdile su da 20 godina stare mjere ne bi trebalo zadržati jer su bile namijenjene za zaštitu industrije koja je imala drukčiji sastav od industrije u početnom ispitnom postupku. Usto, nakon objave jedna je zainteresirana strana naglasila da je produljenje mjera dovelo do neopravdane zaštite novih sudionika na tržištu (uglavnom onih koji nisu iz EU-a) i narušavanja poštenog tržišnog natjecanja.

                     (169)

                     U tom se pogledu napominje da je svrha kompenzacijskih mjera zaštita cijele industrije Unije od subvencioniranog uvoza iz Indije u Uniju, bez obzira na podrijetlo tržišnih subjekata u Uniji. Sastav industrije Unije u tom smislu nije važan. Cilj je zaštititi domaću industriju od nepoštenog subvencioniranja. Usto, elementi za utvrđivanje štete, navedeni u uvodnim izjavama od 138. do 140. i izvedeni iz članka 18. stavka 2. osnovne uredbe, vrijede za cijelu industriju Unije i jednaki su za svaki antisubvencijski ispitni postupak. Budući da je utvrđeno da su ti elementi postojali i u razdoblju revizije, ta se tvrdnja tih strana morala odbaciti.

               4.4.5.   Zaključak

                     (170)

                     Komisija je u uvodnoj izjavi 167. zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, no i dalje je nestabilna, što potvrđuje profitabilnost koja je ostala daleko ispod ciljane dobiti utvrđene u početnom ispitnom postupku. Komisija je podsjetila na to da se PET smatra robom te da je tržište veoma osjetljivo na cijenu. Zato industrija Unije ne može povisiti cijene, a da ne riskira gubitak obujma prodaje potrebnog za održavanje fiksnih troškova po toni na niskoj i konkurentnijoj razini.

                     (171)

                     Nakon objave nekoliko zainteresiranih strana navelo je da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu od subvencioniranog indijskog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (172)

                     U vezi s tim trebalo bi napomenuti da se ta tvrdnja ne razlikuje od zaključka Komisije iz uvodne izjave 170. da industrija Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije nije pretrpjela materijalnu štetu od subvencioniranog uvoza podrijetlom iz Indije. No Komisija je zaključila da je stanje industrije Unije još nestabilno.

                     (173)

                     Druga je zainteresirana strana tvrdila da se stanje industrije Unije ne može smatrati nestabilnim zbog nedostatka pokazatelja u prilog zaključku o nestabilnom stanju industrije i potrebi zaštite od neznatnog uvoza iz Indije da se izbjegne materijalna šteta.

                     (174)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 150., zaposlenost se u razmatranom razdoblju kretala negativno (–7 %), a stanje industrije Unije na mikrorazini poboljšalo se tek u zadnjih 15 mjeseci razmatranog razdoblja, od 2017. do kraja ožujka 2018. Pritom je, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 161., profitabilnost u cijelom razmatranom razdoblju ostala daleko ispod ciljane dobiti. Povrh toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 146., premda se tržišni udio industrije Unije u 2015. povećao na 74,8 %, do razdoblja ispitnog postupka revizije kontinuirano se smanjivao do 71,1 %, a tržišni udio indijskog uvoza bio je u porastu. Na temelju toga nestabilno stanje industrije Unije nije se moglo zanemariti. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (175)

                     Komisija je u tom pogledu dodatno ispitala vjerojatnost ponavljanja štete koju je izvorno prouzročio subvencionirani uvoz iz Indije ako bi se mjere stavile izvan snage.

               4.5.   Vjerojatnost ponavljanja štete

         4.5.1.   Uvodna napomena

                     (176)

                     Kako bi se utvrdila vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju stavljanja mjera izvan snage, analizirani su sljedeći elementi: (a) privlačnost tržišta Unije, (b) proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indiji, (c) vjerojatne razine cijena uvoza iz Indije da nema kompenzacijskih mjera i (d) postojanje restriktivnih trgovinskih mjera na izvoz PET-a iz Indije u ostalim trećim zemljama.

               (a)
               Privlačnost tržišta Unije

                     (177)

                     Tržište Unije privlačno je zbog veličine i cijena. Prema dostupnim informacijama, tržište Unije treće je najveće tržište po potrošnji PET-a na svijetu. Također je i glavno izvozno odredište PET-a podrijetlom iz Indije. Privlačnost tržišta Unije potvrđuje i povećanje uvoza PET-a iz Indije, koji se unatoč kompenzacijskim mjerama na snazi više nego učetverostručio nakon što 2013. nisu obnovljene antidampinške pristojbe za Indiju (24). Budući da je PET robni proizvod koji se prodaje na veoma konkurentnom tržištu, trebalo bi također napomenuti da su cijene indijskog PET-a uvezenog u Uniju obično malo više od onih za ostale treće zemlje, no i dalje su niže od prodajnih cijena industrije Unije (25). To upućuje na privlačnost tržišta Unije za indijske izvoznike proizvoda iz postupka revizije.

                     (178)

                     Jedan je indijski proizvođač izvoznik tvrdio da potražnja općenito raste i da tržište EU-a nije najveće na tržištu s obzirom na potražnju. Tvrdio je i da je usmjeren na druga tržišta koja nude snažniji rasta ambalaže od PET-a i veću zaradu. Tvrdnja da je tržište EU-a tek na trećem mjestu nije sporna, no analiza vjerojatnosti ponavljanja štete nije ograničena na specifičnu situaciju jednog pojedinačnog proizvođača izvoznika nego se odnosi na sve indijske proizvođače izvoznike. Na tom je općenitom temelju zaključeno da je tržište Unije i dalje bilo vrlo privlačno s obzirom na veličinu i cijene. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

               (b)
               Proizvodni i rezervni kapacitet u Indiji

                     (179)

                     U ispitnom postupku utvrđeno je da je Indija u razmatranom razdoblju imala znatan rast proizvodnog kapaciteta: potkraj 2017. porastao je na 1 860 000 tona, a iste je godine potražnja PET-a u Indiji bila samo oko 937 tisuća tona (26). Očekuje se da će indijska industrija još povećati kapacitet, tako da razliku između domaće potrošnje i proizvodnog kapaciteta raspoloživog za izvoz u bliskoj budućnosti održi na 800-900 tisuća tona. Takav se višak kapaciteta raspoloživ za izvoz mora smatrati bitnim jer čini oko 25 % trenutačne potrošnje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               (c)
               Vjerojatne razine cijena uvoza iz Indije da nema kompenzacijskih mjera

                     (180)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 130., cijene indijskog uvoza bez kompenzacijskih bi pristojbi bile niže od cijena Unije za od 1,7 % do 7,1 %. To je pokazatelj vjerojatne cijene uvoza iz Indije u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Usto, premda je uvoz iz Indije u Uniju bio razmjerno malen, njegova je tržišna zastupljenost u razmatranom razdoblju bila prilično visoka jer se, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 124., povećao gotovo pet puta.

                     (181)

                     Na temelju toga, vjerojatno je da će industrija Unije biti izložena znatnom obujmu uvoza iz Indije po subvencioniranim cijenama nižima od prosječnih cijena industrije Unije, što će pogoršati njezino ekonomsko stanje. Zbog toga je vjerojatno da će se materijalna šteta ponoviti ako se mjere protiv Indije ukinu.

                     (182)

                     Nakon objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da je pretpostavka da će se uvozne cijene iz Indije automatski smanjiti za iznos trenutačne kompenzacijske pristojbe u slučaju ukidanja mjera protiv Indije bila neprimjereno pojednostavnjenje složene tržišne dinamike. Komisija najprije napominje da ta stranka u tvrdnji nije objasnila što je ta tržišna dinamika i kako bi ona zapravo utjecala na uvozne cijene niti je predložila prikladnu uvoznu cijenu za izračun sniženja cijena. Napominje zatim da je uobičajena praksa da se za utvrđivanje vjerojatne razine cijene proizvoda iz postupka revizije u slučaju stavljanja mjera izvan snage u obzir uzme uvozna cijena tog proizvoda u EU-u tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, budući da je PET robni proizvod i uzimajući u obzir udio uvoza i broj sudionika na tržištu, smatra se da je tržište PET-a u EU-u konkurentno te da su takve cijene vjerojatne. Tvrdnja zainteresirane strane stoga je odbačena.

               (d)
               Postojanje restriktivnih trgovinskih mjera na izvoz PET-a iz Indije u ostalim trećim zemljama

                     (183)

                     Postojanje mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama također upućuje na vjerojatnost ponavljanja politike određivanja cijena indijskog izvoza na tržištu Unije.

                     (184)

                     Primjerice, mjere trgovinske zaštite od indijskog uvoza trenutačno su na snazi u Argentini, Brazilu i Sjedinjenim Američkim Državama (27). Ograničenja za Indiju na tim izvoznim tržištima još su jedan pokazatelj da će tržište Unije vjerojatno biti pogođeno ako se dopusti istek mjera.

                     (185)

                     Pojedine zainteresirane strane tvrdile su da je Kanadski sud za međunarodnu trgovinu nedavno srušio mjere trgovinske zaštite od PET-a iz Kine, Indije, Omana i Pakistana, zaključivši da „damping i subvencioniranje prethodno navedene robe koja potječe ili je izvezena iz Kine i Indije ... domaćoj industriji nisu prouzročili štetu i ne prijete joj štetom” (28).

                     (186)

                     Komisija je napomenula da je taj zaključak Kanadskog suda za međunarodnu trgovinu bio ograničen na činjenice i okolnosti ispitnog postupka koji su provela kanadska tijela. Zaključci antidampinških/antisubvencijskih ispitnih postupaka koje su na drugim tržištima i u drugo vrijeme provela druga tijela specifični su za konkretno tržište i industriju. Ti se zaključci ne odnose na tržište Unije ni na trenutačni ispitni postupak revizije. Na temelju toga taj se argument stranaka morao odbaciti.

                     (187)

                     Nakon objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da Komisijin pristup u pogledu ispitnih postupaka u trećim zemljama nije bio usklađen jer je nepovoljni zaključak Kanadskog suda za međunarodnu trgovinu tretirala drukčije od postojećih mjera u Argentini, Brazilu i Sjedinjenim Američkim Državama navedenih u uvodnoj izjavi 184.

                     (188)

                     Trebalo bi napomenuti da se postojanje restriktivnih trgovinskih mjera u ostalim trećim zemljama na izvoz PET-a iz Indije ne može osporiti i da se njima ograničava izvoz PET-a iz Indije u te zemlje. Kad je riječ o tvrdnji o zaključcima Kanadskog suda za međunarodnu trgovinu, treba napomenuti da se nadležnost tog suda u ispitnim postupcima u području trgovinske zaštite odnosi na utvrđivanje štete za domaće tržište, a za nalaze o postojanju dampinga i subvencioniranja u Kanadi nadležna je Kanadska granična služba. U tom je postupku Kanadska granična služba zaključila da se uvoz iz Indije u Kanadu doista obavljao po dampinškim i subvencioniranim cijenama te da su one bile niže od domaćih kanadskih cijena. Kanadski sud za međunarodnu trgovinu, međutim, nije smatrao da su takve cijene bile štetne za domaću industriju. Stoga se zaključci Kanadskog suda za međunarodnu trgovinu odnose na stanje tržišta i industrije u Kanadi u tom konkretnom razdoblju pa nisu bitni za stanje na tržištu Unije tijekom RIPR-a trenutačnog ispitnog postupka. Istodobno bi zaključak Kanadske granične službe da su indijski izvoznici i dalje izvozili po dampinškim i subvencioniranim cijenama mogao biti relevantan element za ocjenjivanje nepoštene cjenovne politike indijskih izvoznika, zajedno sa svim drugim elementima uzetima u obzir u ispitnom postupku u vezi s njihovom vjerojatnom cjenovnom politikom kad mjera ne bi bilo. Tvrdnja zainteresirane strane stoga je odbačena.

               4.5.2.   Utjecaj na industriju Unije

                     (189)

                     Ispitni postupak pokazao je da se uvoz iz Indije i dalje subvencionira te da nema znakova da će se subvencioniranje u budućnosti smanjiti ili prekinuti.

                     (190)

                     Razumno je očekivati da će se zbog privlačnosti tržišta Unije, opisane u uvodnoj izjavi 177., barem dio rezervnog kapaciteta vjerojatno (pre)usmjeriti na tržište Unije stave li se mjere izvan snage.

                     (191)

                     U uvodnoj izjavi 181. zaključeno je kako je vjerojatno da će proizvođači izvoznici iz Indije izvoziti u Uniju znatne količine proizvoda iz postupka revizije ako se dopusti istek mjera, i to po subvencioniranim cijenama.

                     (192)

                     Kad je riječ o obujmu, veoma je vjerojatno da će indijski proizvođači izvoznici povećati tržišni udio u odnosu na industriju Unije, kojoj bi trenutačno opao prodajni obujam i povećali se fiksni troškovi po jedinici. Naime, industrija PET-a kapitalno je intenzivna industrija koja mora održavati određeni obujam proizvodnje kako bi mogla održavati fiksne troškove na razumnoj razini. Porast fiksnih troškova nakon smanjenja proizvodnje i prodaje nepovoljno će utjecati na profitabilnost. Zbog toga bi se pogoršala profitabilnost industrije Unije (koja se oporavila tek 2017., ali je još bila znatno ispod ciljane razine tijekom 2017 i razdoblja ispitnog postupka revizije) i njezino opće ekonomsko stanje te ponovila materijalna šteta. Usporedo s tim industrija Unije ne bi mogla ostvariti nužna ulaganja u reciklirani PET koja se preporučuju u Europskoj strategiji za plastiku (29).

                     (193)

                     Komisija je na temelju prethodno navedenoga zaključila da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji velika vjerojatnost ponavljanja štete od indijskog uvoza.

                     (194)

                     Proizvođači izvoznici iz Indije koji surađuju tvrdili su da ponavljanje štete u ovom slučaju nije vjerojatno ako se dopusti istek mjera zbog strukture (koncentracija i vertikalna integracija) industrije Unije te, osobito, dominantnog položaja određenih proizvođačkih grupa na tržištu Unije koje kontroliraju nekoliko proizvođača. U tom je pogledu Komisija napomenula da je, prije svega, tržište Unije otvoreno tržište s nekoliko proizvođača koji posluju izvan grupa. To je i konkurentno tržište s udjelom uvoza većim od 20 % i rastućom konkurencijom novih sudionika na tržištu kao što su Kina i Turska, koje su u razmatranom razdoblju stekle više od 6 % tržišnog udjela. Drugo, koncentracija je tipična za tu vrstu poslovanja koja se temelji na robnom proizvodu kojem konkurentnost ovisi o ekonomiji razmjera. Treće, nije utvrđeno da na tržištu Unije postoje subjekti koji diktiraju cijene. Na temelju navedenog, tvrdnja je odbačena.

                     (195)

                     Pojedine zainteresirane strane tvrdile su da nijedan element ne ide u prilog zaključku da će indijski izvozni kapacitet biti usmjeren na tržište Unije po niskim cijenama s obzirom na to da domaća potražnja u Indiji raste i očekuje se da će i dalje rasti. Nadalje, porast svjetske potražnje PET-a, osobito u regiji Azija-Pacifik, ograničava rizik od ponavljanja štete.

                     (196)

                     Zaključci u ovom ispitnom postupku potvrđuju da projicirani rast kapaciteta u Indiji pokazuje sve veći višak proizvodnog kapaciteta u odnosu na domaću potražnju. Usto, prema nalazima opisanima u uvodnim izjavama 177., 183. i 184., tržište Unije ostaje privlačno s obzirom na veličinu i cijene. Stoga je vjerojatno da će subvencionirani indijski uvoz biti usmjeren na tržište Unije u znatnom obujmu i po cijenama ispod prosječne cijene industrije Unije ako se dopusti istek kompenzacijskih mjera. Na temelju toga taj se argument stranaka morao odbaciti.

                     (197)

                     Nakon objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da uvoz iz Indije nije uzrokovao štetu i da je vjerojatno neće uzrokovati ako se mjere ukinu uz obrazloženje da je uvoz PET-a iz Indije na tržište EU-a bio zanemariv i da će takav i ostati. Tvrdila je i da je u razmatranom razdoblju uvoz PET-a iz Indije rastao mnogo sporije od potrošnje u Uniji te da se 2018. smanjio. Povrh toga, tvrdila je da je cijena uvoza iz Indije bila razmjerno visoka i viša od cijene uvoza iz Kine.

                     (198)

                     Kad je riječ o obujmu i cijenama PET-a uvezenog iz Indije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 124., obujam se u razmatranom razdoblju povećao gotovo peterostruko, stekao je znatan tržišni udio i dosegao 156 675 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. To je najviše od uvođenja početnih mjera. To znači da se obujam povećavao mnogo brže od potrošnje u Uniji. Usto, budući da je razmatrano razdoblje obuhvatilo samo jednu četvrtinu 2018. i nije bilo podataka o potrošnji za 2018., nije se mogao izvući zaključak o obujmu uvoza nakon razmatranog razdoblja. U ispitnom se postupku još pokazalo da se u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavilo subvencioniranje uvoza iz Indije te da bi cijene uvoza iz Indije, umanjene za sadašnju kompenzacijsku pristojbu, u prosjeku bile niže od cijena industrije Unije za 3 % (vidjeti uvodnu izjavu 130.). Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

               5.   INTERES UNIJE

                     (199)

                     U skladu s člankom 31. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih kompenzacijskih mjera protiv Indije bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih raznih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, dobavljača sirovina iz Unije, uvoznika i korisnika.

                     (200)

                     Podsjeća se da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije.

                     (201)

                     Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti stajališta u skladu s člankom 31. stavkom 2. osnovne uredbe.

                     (202)

                     Na temelju toga Komisija je ispitala postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja subvencioniranja i štete, uvjerljivi razlozi da se zaključi da zadržavanje mjera nije u interesu Unije.

               5.1.   Interes industrije Unije

                     (203)

                     Nastavak kompenzacijskih mjera protiv uvoza iz Indije pomogao bi industriji Unije da nastavi provoditi tekuća ulaganja, osobito ona povezana s Europskom strategijom za plastiku i recikliranim PET-om. Nastavak mjera također bi pridonio nedavno poboljšanom ekonomskom stanju industrije Unije jer bi joj pomogao da izbjegne izloženost znatnom obujmu indijskog subvencioniranog uvoza po cijenama nižima od prodajnih cijena industrije Unije.

                     (204)

                     U skladu s tim zaključeno je da bi zadržavanje kompenzacijskih mjera protiv Indije bilo u interesu industrije Unije.

               5.2.   Interes dobavljača sirovina iz Unije

                     (205)

                     Pročišćena tereftalna kiselina (PTA) glavna je sirovina za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Jedan dobavljač sirovina surađivao je u ispitnom postupku tako što je odgovorio na upitnik. Izrazio je podršku nastavku mjera.

                     (206)

                     Budući da se PTA u Uniji koristi samo za proizvodnju PET-a, razumno je pretpostaviti da proizvođači PTA-e uvelike ovise o industriji PET-a.

               5.3.   Interes uvoznika, trgovaca i korisnika

                     (207)

                     Nijedan nepovezani uvoznik, trgovac ili/i korisnik nije odgovorio na upitnik u ovoj reviziji. Protivljenje nastavku mjera izrazilo je 17 nepovezanih uvoznika/korisnika i jedno udruženje korisnika uz obrazloženje da bi to ograničilo opskrbu PET-om po normalnim tržišnim cijenama i ugrozilo konkurentnost industrije na kraju lanca, koja zapošljava mnogo više ljudi od industrije PET-a u Uniji. Tvrdili su da nakon uvođenja antidampinških mjera protiv PET-a iz Kine u prosincu 2017. proizvodnja PET-a u EU-u nije bila dostatna i da je uvoz PET-a iz ostalih trećih zemalja bio ograničen, osobito iz Koreje i Indonezije koji se djelomično preusmjerava na Japan.

                     (208)

                     Nakon objave nekoliko je zainteresiranih strana ponovilo tvrdnju da korisnicima na kraju proizvodnog lanca treba fleksibilnost da materijale mogu nabavljati iz različitih izvora, da proizvodnja PET-a u EU-u nije bila dovoljna te, kako je zaključeno i u uvodnoj izjavi 132., da se obujam uvoza u Uniju iz svih ostalih trećih zemalja od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio za 8 %. Dodale su da je nedavno povećanje uvoza PET-a iz Indije potaknula svjetska preraspodjela trgovinskih tokova povezanih s PET-om, primjerice na korejskom se materijalu više zarađivalo u Japanu.

                     (209)

                     U vezi s tim trebalo bi napomenuti da je industrija Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije radila na 88 % proizvodnog kapaciteta te da je u razmatranom razdoblju povećala proizvodni kapacitet. Prema tome, ima dovoljan rezervni kapacitet da pokrije više od 85 % ukupne aktualne domaće potrošnje PET-a u EU-u. Usto, uvoz iz Indije nastavio se tijekom razmatranog razdoblja uzlaznim trendom (vidjeti uvodnu izjavu 124.). Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dostupan je bio, sa znatnim tržišnim udjelom od 18,9 %, i uvoz iz drugih zemalja bez mjera (vidjeti uvodnu izjavu 132.) Povrh toga, industrija recikliranja PET-a, potpomognuta Europskom strategijom za plastiku, bit će dodatan izvor PET-a koji će zadovoljiti potražnju PET-a u Uniji. Naposljetku, čak i ako se izvoz PET-a iz Koreje i Indonezije u Japan doista povećao nakon 2017., izvoz iz Koreje i Indonezije u EU i dalje je činio više od 50 % odnosno 20 % njihova ukupnog izvoza PET-a u 2018., a nije bilo nikakvih znakova da se eventualno smanjenje ne bi moglo nadoknaditi uvozom iz ostalih trećih zemalja (30) ili same Indije jer, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 124., uvoz iz Indije u razmatranom se razdoblju povećao gotovo pet puta, što se prenijelo u povećanje njezina tržišnog udjela u Uniji od 3,3 postotna boda u istom razdoblju. Ispitni je postupak pokazao i da bi obujam korejske proizvodnje i izvoza trebao ostati stabilan (oko 1 100 000 tona odnosno 800 tisuća tona); indonezijski obujam proizvodnje također bi trebao ostati stabilan (oko 400 tisuća tona), a obujam izvoza iz Indonezije mogao bi se smanjiti, ali samo zbog povećanja lokalne potražnje (31).

                     (210)

                     Dakle, čak i dok su mjere za Indiju na snazi, opskrba PET-om u Uniji nije ograničena i postoje konkurentne tržišne cijene.

                     (211)

                     Nadalje, nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da industrija na kraju proizvodnog lanca teško prenosi poskupljenja sirovina i, kako su ponovili, interesi te industrije bili su važniji od interesa proizvođača PET-a iz Unije kad je riječ o zaposlenosti i gospodarskoj važnosti. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 206., nepovezani uvoznici, trgovci ili/i korisnici nisu dali odgovore na upitnik u ovoj reviziji kojima bi potkrijepili tvrdnju o materijalnom učinku na njihove troškove. U nedostatku bilo kakvog dokaza iznesene su se tvrdnje morale odbaciti.

                     (212)

                     Na temelju toga i u skladu sa zaključcima donesenima u prethodnim ispitnim postupcima očekuje se da nastavak mjera ne bi imao znatan negativni učinak na korisnike te da stoga ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da produljenje postojećih mjera za Indiju nije u interesu Unije.

               5.4.   Zaključak o interesu Unije

                     (213)

                     S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv produljenja postojećih kompenzacijskih mjera protiv uvoza iz Indije.

               6.   KOMPENZACIJSKE MJERE

                     (214)

                     Sve su zainteresirane strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo zadržati kompenzacijske mjere na snazi za Indiju. Dan im je i rok u kojem su nakon te objave mogle podnijeti primjedbe. Svi podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir.

                     (215)

                     Iz prethodnih razmatranja proizlazi da bi, u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe, trebalo zadržati kompenzacijske mjere koje se primjenjuju na uvoz PET-a podrijetlom iz Indije uvedene Uredbom Vijeća (EU) br. 461/2013, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1468.

                     (216)

                     Stope kompenzacijske pristojbe za pojedinačna trgovačka društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se samo na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvode ta trgovačka društva i posebno navedene pravne osobe. Uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, ne može ostvariti korist od tih stopa i na njega bi trebalo primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

                     (217)

                     Svaki zahtjev kojim se traži primjena tih pojedinačnih stopa kompenzacijskih pristojbi (npr. nakon promjene imena subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) trebalo bi bez odgađanja uputiti Komisiji (32) sa svim relevantnim informacijama, osobito o svim promjenama aktivnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, tom promjenom imena ili tom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava na koja se primjenjuju pojedinačne stope pristojbi.

                     (218)

                     Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe 2018/1046 (33), ako se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata se treba platiti po stopi koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljenoj u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

                     (219)

                     Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (34),

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Uvodi se konačna kompenzacijska pristojba na uvoz polietilen tereftalata viskoznosti od 78 ml/g ili više, prema normi ISO 1628-5, trenutačno razvrstanog u oznaku KN 3907 61 00 i podrijetlom iz Indije.

               2.   Stopa konačne kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

                           Zemlja

                           Društvo

                           Stopa pristojbe
                           (EUR/tona)

                           Dodatna oznaka TARIC

                           Indija

                           Futura Polyesters Ltd

                           0

                           A184

                           Indija

                           IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

                           18,73

                           C380

                           Indija

                           Pearl Engineering Polymers Ltd

                           74,6

                           A182

                           Indija

                           Reliance Industries Limited

                           29,21

                           A181

                           Indija

                           Senpet Ltd

                           22,0

                           A183

                           Indija

                           Sva ostala društva

                           69,4

                           A999

               3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 30. srpnja 2019.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

            (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2603/2000 od 27. studenoga 2000. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnom ubiranju privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije, Malezije i Tajlanda i obustavi antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indonezije, Republike Koreje i Tajvana, SL L 301, 30.11.2000., str. 1.

            (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1645/2005 od 6. listopada 2005. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2603/2000 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom, među ostalim, iz Indije, SL L 266, 11.10.2005., str. 1.

            (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 193/2007 od 22. veljače 2007. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilentereftalata (PET) podrijetlom iz Indije, nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 18. Uredbe (EZ) br. 2026/97, SL L 59, 27.2.2007., str. 34.

            (5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1286/2008 od 16. prosinca 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 193/2007 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilentereftalata podrijetlom iz Indije i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 192/2007 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoze polietilentereftalata podrijetlom iz, među ostalim, Indije, SL L 340, 19.12.2008., str. 1.

            (6)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 906/2011 od 2. rujna 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 193/2007 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije i Uredbe (EZ) br. 192/2007 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom, između ostalog, iz Indije, SL L 232, 9.9.2011., str. 19.

            (7)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 559/2012 od 26. lipnja 2012. o obustavljanju parcijalne privremene revizije kompenzacijskih mjera na uvoz polietilentereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim, iz Indije, SL L 168, 28.6.2012., str. 6.

            (8)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 461/2013 od 21. svibnja 2013. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije nakon revizije po isteku mjere prema članku 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009, SL L 137, 23.5.2013., str. 1.

            (9)  Odluka Komisije 2000/745/EZ od 29. studenoga 2000. o preuzimanju obveza vezano uz antidampinške i antisubvencijske postupke u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata (PET-a) podrijetlom iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajvana i Tajlanda, SL L 301, 30.11.2000., str. 88.

            (10)  Provedbena odluka Komisije 2014/109/EU оd 4. veljače 2014. o stavljanju izvan snage Odluke 2000/745/EZ o preuzimanju obveza vezano uz antidampinške i antisubvencijske postupke u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim zemljama, iz Indije, SL L 59, 28.2.2014., str. 35.

            (11)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1350 оd 3. kolovoza 2015. o izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije, SL L 208, 5.8.2015., str. 10.

            (12)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1468 оd 1. listopada 2018. o izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije, SL L 246, 2.10.2018., str. 3.

            (13)  Obavijest o predstojećem isteku određenih antisubvencijskih mjera, SL C 279, 23.8.2017., str. 11.

            (14)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije (SL C 173, 22.5.2018., str. 9).

            (15)  Obavijest o pokretanju djelomične privremene revizije kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije, SL C 111, 25.3.2019., str. 47.

            (16)  http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/formatted-htmls/cs-rulee.

            (17)  Objavljuje se izvanredno u Službenom listu Indije, dio ii. odjeljak 3. pododjeljak i. Vlada Indije, Ministarstvo financija (Porezna uprava), Obavijest br. 88/ 2017-CUSTOMS (N.T.), New Delhi, 21. rujna 2017. Vidjeti http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2017/cs-nt2017/csnt88-2017.pdf.

            (18)  Cus. 20. travnja, 2001F.NO.605/47/2001-DBK, Vlada Indije, Ministarstvo financija, Porezna uprava, Izjava u skladu s pravilom 12. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Pravila o povratu za iskorištavanje stope povrata primjenjive na svu industriju. Vidjeti posebno odjeljke 2. i 3. Izjave u skladu s pravilom 12. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Pravila o povratu za iskorištavanje stope povrata primjenjive na svu industriju; dostupno na: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus.

            (19)  U Obavijesti Vlade Indije br. 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) od 16. studenoga 2015. utvrđeno je da stopa DDS primjenjiva na vrijednost FOB izvoza PET-a (tarifna oznaka 390701) iznosi 1,9 %, s učinkom od 23. studenoga 2015. Vidjeti http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2015/cs-nt2015/csnt110-2015 i Prilog s dodatkom http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2015.pdf.

            (20)  U Obavijesti Vlade Indije br. 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) od 31. listopada 2016. utvrđeno je da stopa DDS primjenjiva na vrijednost FOB izvoza PET-a (tarifna oznaka 3907) iznosi 1,5 %, s učinkom od 15. studenoga 2016. Vidjeti http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2016/cs-nt2016/csnt131-u-2016.pdf i Prilog s dodatkom http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2016.pdf.

            (21)  Ta je naglašeno u relevantnim propisima i pravilima primjenjivima na program, npr. u Okružnici br. 24/2001 Cus. 20. travnja, 2001 F.NO.605/47/2001-DBK, Vlada Indije, Ministarstvo financija, Porezna uprava, Izjava u skladu s pravilom 12. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Pravila o povratu za iskorištavanje stope povrata primjenjive na svu industriju. C; dostupno na: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus, pristupljeno 7. lipnja 2018.; osobito odjeljci 2. i 3. izjave u skladu s pravilom 12. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Pravila o povratu za iskorištavanje stope povrata primjenjive na svu industriju.

            (22)  Podsjećamo da 90 % cijene PET-a ovisi o cijeni sirovine, tj. pročišćene tereftalne kiseline (PTA), a njezina cijena pak ovisi o cijeni sirove nafte. Zbog toga su cijene PET-a veoma nestabilne.

            (23)  Ciljana dobit od 7 % utvrđena je u početnom ispitnom postupku, vidjeti uvodnu izjavu 349., SL L 199, 5.8.2000., str. 44.

            (24)  Provedbena odluka Vijeća od 21. svibnja 2013. o odbijanju prijedloga Provedbene odluke Vijeća o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije, Tajvana i Tajlanda nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 te o prekidu postupka revizije nakon isteka mjere u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indonezije i Malezije, u mjeri u kojoj bi prijedlog uveo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije, Tajvana i Tajlanda (2013/226/EU), SL L 136, 23.5.2013., str. 12.

            (25)  Izvor: Global Trade Atlas https://www.gtis.com/gta.

            (26)  Tržišne studije i prognoze prikupljene od provjerenih proizvođača iz Unije (Izvori: konzultanti kuće SBA-CCI, Wood Mackenzie Ltd.) te podaci od indijskih proizvođača koji surađuju.

            (27)  Izvor: WTO, Portal integriranih trgovinskih informacija (I-TIP).

            (28)  Kanadski sud za međunarodnu trgovinu, Ispitni postupak o šteti ili prijetnji štetom domaćoj industriji od dampinga i subvencioniranja polietilen-tereftalatne smole (PET smola) intrinzične viskoznosti od najmanje 0,70 decilitra po gramu i ne veće od 0,88 decilitra po gramu, uključujući PET smolu koja sadržava razne aditive uvedene u proizvodnom procesu te mješavine neobrađene PET smole i recikliranog PET-a s najmanje 50 % masenim udjelom neobrađene PET smole, koja je podrijetlom ili izvezena iz Narodne Republike Kine (Kina), Republike Indije (Indije), Sultanata Omana (Oman) i Islamske Republike Pakistana (Pakistan), br. NQ-2017-003. Izvor: http://www.citt.gc.ca/en/node/8285#_Toc519504461.

            (29)  Europskom strategijom za plastiku u kružnom gospodarstvu, koju je Komisija donijela u siječnju 2018., želi se smanjiti onečišćenje plastikom i njegovi štetni učinci na zdravlje i okoliš. Među glavnim je ciljevima to da se do 2030. plastična ambalaža može u cijelosti reciklirati. Očekuje se da će industrija Unije ulaganjem u reciklirani PET imati ključnu ulogu u tom okviru. https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:2df5d1d2-fac7-11e7-b8f5-01aa75ed71a1.0004.02/DOC_1&format=PDF

            (30)  Izvor: Global Trade Atlas https://www.gtis.com/gta.

            (31)  Tržišne studije i prognoze prikupljene od provjerenih proizvođača iz Unije Izvori: konzultanti kuće SBA-CCI, Wood Mackenzie Ltd.

            (32)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Bruxelles, Belgija.

            (33)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

            (34)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.