title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1114 оd 8. srpnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               9.7.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 186/11

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1114
   оd 8. srpnja 2016.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  MA

                  164,5

                  ZZ

                  164,5

                  0709 93 10

                  TR

                  134,9

                  ZZ

                  134,9

                  0805 50 10

                  AR

                  171,5

                  BO

                  220,8

                  CL

                  193,0

                  TR

                  134,0

                  UY

                  128,6

                  ZA

                  167,1

                  ZZ

                  169,2

                  0808 10 80

                  AR

                  152,5

                  BR

                  97,0

                  CL

                  123,0

                  CN

                  116,1

                  NZ

                  146,7

                  US

                  149,7

                  UY

                  67,7

                  ZA

                  107,7

                  ZZ

                  120,1

                  0808 30 90

                  AR

                  123,6

                  CL

                  118,4

                  CN

                  91,9

                  ZA

                  129,4

                  ZZ

                  115,8

                  0809 10 00

                  TR

                  212,6

                  ZZ

                  212,6

                  0809 29 00

                  TR

                  325,9

                  ZZ

                  325,9

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  126,8

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 244/2014 оd 7. ožujka 2014. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Strachitunt (ZOI))

text:
               14.3.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 74/31

      PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 244/2014
   оd 7. ožujka 2014.
   o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Strachitunt (ZOI))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Strachitunt” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Strachitunt” potrebno je upisati u registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv iz Priloga ovoj Uredbi upisuje se u registar.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 7. ožujka 2014.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,
         Dacian CIOLOȘ

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  SL C 290, 5.10.2013., str. 5.

      PRILOG
      Poljoprivredni proizvodi namijenjeni prehrani ljudi navedeni u Prilogu I. Ugovoru:

         Razred 1.3.   Sirevi

      ITALIJA
      Strachitunt (ZOI)


title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 430/2013 od 13. svibnja 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda i prekidu postupka u vezi s Indonezijom

text:
               11/Sv. 126

               HR

               Službeni list Europske unije

               199

         32013R0430

               L 129/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 430/2013
   od 13. svibnja 2013.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda i prekidu postupka u vezi s Indonezijom
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Privremene mjere

               (1)

               Europska komisija („Komisija”) uvela je 15. studenoga 2012. Uredbom (EU) br. 1071/2012 (2) („Privremena uredba”) privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajlanda.

               (2)

               Postupak je pokrenut putem obavijesti o pokretanju postupka (3) objavljene 16. veljače 2012. nakon pritužbe koju je 3. siječnja 2012. podnio Odbor za zaštitu industrije lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje pribora za cijevi s navojem od temperiranog željeza („temperirani pribor s navojem”) u Uniji.

               (3)

               Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 15. Privremene uredbe, ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).

         2.   Daljnji postupak

               (4)

               Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile također je omogućena rasprava.

               (5)

               Komisija je nastavila tražiti i analizirati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

               (6)

               Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da proizvod koji ona uvozi ne bi trebao biti dio dotičnog proizvoda jer taj proizvod ima određene tehničke posebnosti. Taj temperirani pribor ima stožaste navoje, za razliku od usporednih navoja na ostalom uvezenom temperiranom priboru.

               (7)

               Međutim, ispitni postupak pokazao je da, osim tih tehničkih obilježja, taj pribor sa stožastim navojima ima jednaka fizička i tehnička svojstva kao ostali uvezeni temperirani pribor. Nadalje, što se tiče upotrebe, ispitni postupak pokazao je da se pribor sa stožastim navojima koristi na sličan način kao ostali uvezeni temperirani pribor. Zaista, u jednoj državi članici gdje se koriste obje vrste, utvrđeno je da su one međusobno zamjenjive. Zahtjev je stoga odbačen.

               (8)

               Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da se pribor od bijelog temperiranog lijeva može prodavati po cijeloj Uniji, dok se pribor od crnog temperiranog lijeva može prodavati samo u Irskoj, na Cipru, na Malti i u Ujedinjenoj Kraljevini. Stoga, navodno, pribor od crnog i pribor od bijelog temperiranog lijeva na tržištu Unije ne konkuriraju u potpunosti.

               (9)

               Međutim, ispitni postupak pokazao je da većina uvoza pribora od crnog temperiranog lijeva podrijetlom iz dotičnih zemalja odlazi u kontinentalne europske zemlje poput Njemačke, Italije, Poljske ili Španjolske. Stoga se zaključuje da navoji od crnog i bijelog temperiranog lijeva u potpunosti konkuriraju na tržištu Unije, a ne samo u ograničenom broju država članica.

               (10)

               Jedan je uvoznik ponovio svoju tvrdnju da tijela kompresijskog pribora ne bi trebala biti obuhvaćena definicijom dotičnog proizvoda. Taj uvoznik je tvrdio da tijela kompresijskog pribora imaju drugačiju namjenu i priložio odgovarajuće dokaze koji pokazuju da je navoje na tijelima kompresijskog pribora lako razlikovati od navoja na standardnom priboru jer su izrađeni prema drukčijem standardu ISO (4). Nakon razmatranja dostavljenih dokaza zaključeno je da bi u skladu s njima trebalo ograničiti opseg proizvoda.

               (11)

               Druge dvije zainteresirane stranke zahtijevale su da se iz opsega proizvoda isključi pribor za električne cijevi od temperiranog željeza i, posebno, kružni spojni ormarići s navojima od temperiranog željeza koji su ključni element svih električnih cijevi i instalacijskog pribora za električne cijevi. Tvrdili su da takvi spojni ormarići imaju drukčiju namjenu (tj. smještaj i zaštitu sustava električnih žica, za razliku od osiguravanja protoka plina ili tekućine bez curenja što je namjena standardnog pribora koji se ispituje u ovom postupku). Lako ih je razlikovati i od drugog pribora (umjesto da budu potpuno nepropusni za tekućinu i plin, imaju lako otvorive poklopce kako bi pri sastavljanju u sustav nakon uvoza omogućili jednostavan pristup kabelima). Nakon pažljivog razmatranja tih tvrdnji, zaključeno je da bi kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca trebalo isključiti iz opsega proizvoda.

               (12)

               U pogledu gore navedenog, smatralo se prikladnim revidirati definiciju opsega proizvoda utvrđenu u Privremenoj uredbi. Stoga se dotični proizvod konačno definira kao lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 7307 19 10, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca.

               (13)

               U izostanku bilo kakvih komentara s obzirom na dotični proizvod i istovjetni proizvod, potvrđuju se uvodne izjave od 17. do 21. i 23. do 28. Privremene uredbe.

         C.   ODABIR UZORAKA

               (14)

               Nakon privremene objave nisu primljeni nikakvi komentari u vezi s odabirom uzoraka proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika iz NRK-a i nepovezanih uvoznika. Slijedom toga, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 29. do 31. Privremene uredbe.

         D.   DAMPING

   1.   Narodna Republika Kina

   1.1   Tretman tržišnoga gospodarstva i individualni tretman

               (15)

               U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu nalaza tretmana tržišnoga gospodarstva i individualnog tretmana, potvrđuju se uvodne izjave 32. do 46. Privremene uredbe.

         1.2   Analogna zemlja

               (16)

               U izostanku komentara o odabiru analogne zemlje, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 47. do 53. Privremene uredbe.

         1.3   Uobičajena vrijednost, izvozna cijena, usporedba

               (17)

               Jedan kineski proizvođač izvoznik tvrdio je da bi uobičajenu vrijednost trebalo izračunati na temelju domaće prodaje jedinog proizvođača koji surađuje iz analogne zemlje, čak i ako nije izvršena u reprezentativnim količinama kako je određeno u članku 2. stavku 2. Osnovne uredbe. Ta se tvrdnja može prihvatiti u slučaju analogne zemlje. U skladu s tim, domaća prodaja koju je u uobičajenom tijeku trgovine izvršio jedini proizvođač koji surađuje iz analogne zemlje korištena je za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

               (18)

               Isti taj kineski proizvođač izvoznik tvrdio je da bi dampinšku maržu trebalo utvrditi na temelju cjelokupne izvozne prodaje, a ne samo za vrste proizvoda izravno usporedive s vrstama koje proizvođač iz analogne zemlje prodaje na svojem domaćem tržištu. Ta je tvrdnja prihvaćena. Za te vrste proizvoda koje nisu izravno usporedive, uobičajena vrijednost temeljila se na aritmetičkom prosjeku uobičajene vrijednosti njima odgovarajućih vrsta proizvoda, koji je prilagođen tržišnom vrijednosti razlika u fizičkim svojstvima u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (a) Osnovne uredbe.

               (19)

               U izostanku bilo kakvih drugih komentara u vezi s uobičajenom vrijednosti, izvoznom cijenom i usporedbom, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 54., od 59. do 61. i od 64. do 67. Privremene uredbe.

         1.4   Dampinške marže

               (20)

               Za trgovačka društva u uzorku ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda utvrđena za analognu zemlju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.

               (21)

               Na temelju toga, konačne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

                           Trgovačko društvo

                           Dampinška marža (%)

                           Hebei Jianzhi

                           57,8

                           Jinan Meide

                           40,8

                           Qingdao Madison

                           24,6

               (22)

               Ponderirana prosječna dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunana je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. osnovne Uredbe. U skladu s tim, ta je marža utvrđena na temelju marža utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.

               (23)

               Na temelju toga, dampinška marža za trgovačka društva koja surađuju, a koja nisu uključena u uzorak utvrđena je na 41,1 %.

               (24)

               U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a dampinške marže utvrđene su na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s obujmom kineskog izvoza, kako je utvrđeno dolje u uvodnoj izjavi 51.

               (25)

               S obzirom na to da je suradnjom pokriveno više od 50 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju te da se industrija može smatrati segmentiranom zbog velikog broja proizvođača izvoznika u NRK-u, razina suradnje može se smatrati visokom. Stoga je preostala dampinška marža postavljena na razinu trgovačkog društva u uzorku koje ima najvišu dampinšku maržu.

               (26)

               Na temelju toga, konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

                           Trgovačko društvo

                           Dampinška marža (%)

                           Hebei Jianzhi

                           57,8

                           Jinan Meide

                           40,8

                           Qingdao Madison

                           24,6

                           Ostala trgovačka društva koja surađuju

                           41,1

                           Sva ostala trgovačka društva

                           57,8

         2.   Indonezija

   2.1   Uobičajena vrijednost, izvozna cijena i usporedba

               (27)

               U izostanku bilo kakvih komentara u vezi s uobičajenom vrijednosti, izvoznom cijenom i usporedbom, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 75. do 87. i 91. Privremene uredbe u vezi s Indonezijom.

         2.2   Dampinške marže

               (28)

               S obzirom na to da se razina suradnje smatrala visokom (obujam uvoza jedinog indonezijskog trgovačkog društva koje surađuje predstavljao je više od 80 % ukupnog indonezijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), dampinška marža za sve ostale indonezijske proizvođače izvoznike postavljena je na istu razinu kao i za trgovačko društvo koje surađuje.

               (29)

               Na temelju toga, konačne dampinške marže za indonezijska trgovačka društva izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

                           Trgovačko društvo

                           Dampinška marža (%)

                           PT. Tri Sinar Purnama

                           11,0

                           Sva ostala trgovačka društva

                           11,0

         3.   Tajland

   3.1   Uobičajena vrijednost, izvozna cijena i usporedba

               (30)

               Nisu primljeni nikakvi komentari koji bi doveli do ikakvih promjena u primijenjenoj metodologiji ili izračunu stvarnog dampinga provedenog u vezi s Tajlandom.

               (31)

               U skladu s tim potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 75. do 88. Privremene uredbe u vezi s uobičajenom vrijednosti, izvoznom cijenom i usporedbom za Tajland.

         3.2   Dampinške marže

               (32)

               Rezultat revizije i podešavanja izračuna dampinga bila je nešto niža marža od 15,5 % za jednog od tajlandskih proizvođača izvoznika. Dampinška marža za drugog proizvođača izvoznika koji surađuje konačno se potvrđuje na privremenoj razini.

               (33)

               S obzirom na to da se razina suradnje smatrala visokom (obujam izvoza dvaju tajlandskih trgovačkih društava koja surađuju predstavljao je više od 80 % ukupnog tajlandskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), dampinška marža za sve ostale tajlandske proizvođače izvoznike postavljena je na razinu najviše dampinške marže dva trgovačka društva koja surađuju.

               (34)

               Na temelju toga, konačne dampinške marže za tajlandska trgovačka društva izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

                           Trgovačko društvo

                           Dampinška marža (%)

                           BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

                           15,5

                           Siam Fittings Co., Ltd

                           50,7

                           Sva ostala trgovačka društva

                           50,7

         E.   ŠTETA

   1.   Proizvodnja u Uniji

               (35)

               U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu proizvodnje Unije, potvrđuje se uvodna izjava 94. Privremene uredbe. Dodaje se da su tijekom razmatranog razdoblja istovjetni proizvod proizvodila još tri proizvođača iz Unije koja su prekinula proizvodnju između 2008. i 2009., i još jedan proizvođač koji je prekinuo proizvodnju pred kraj razmatranog razdoblja.

         2.   Definicija industrije Unije

               (36)

               Zainteresirane stranke tvrdile su da obje skupine proizvođača Unije u uzorku uvoze dotični proizvod, zbog čega se ne bi trebale smatrati dijelom industrije Unije prema članku 4. stavku 1. točki (a).

               (37)

               U tom pogledu, utvrđeno je da obje skupine proizvođača iz Unije u uzorku zaista uvoze dotični proizvod. Međutim, kao prvo, trebalo bi napomenuti da nalaz koji potvrđuje da neki proizvođač iz Unije uvozi dotični proizvod ne vodi do automatskog isključenja tog proizvođača iz industrije Unije, a kao drugo, za svakog proizvođača iz Unije taj je uvoz bio neznatan u usporedbi s ukupnom proizvodnjom i prodajom tih skupina trgovačkih društava. Stoga se potvrđuje da se obje te skupine trgovačkih društava smatraju dijelom industrije Unije.

               (38)

               Osim toga, jedna zainteresirana stranka tvrdila je da jednog proizvođača iz Unije ne bi trebalo smatrati dijelom industrije Unije jer je taj proizvođač navodno povezan s jednim uvoznikom dotičnog proizvoda. Međutim, kao prvo, trebalo bi napomenuti da nalaz o odnosu/povezanosti nekog proizvođača iz Unije s uvoznikom ne vodi do automatskog isključenja tog proizvođača iz industrije Unije, i, kao drugo, nisu dostavljeni nikakvi dokazi da odnos/povezanost tog proizvođača iz Unije s uvoznikom, ako uopće postoji, ispunjava kriterije članka 4. stavka 2. Osnovne uredbe. Nadalje, količine koje uvozi navodno povezani uvoznik čine samo mali udio količina koje proizvodi i prodaje navodno povezani proizvođač iz Unije. Stoga, čak i kad bi se utvrdilo da postoji odnos/povezanost tog proizvođača iz Unije s uvoznikom, taj proizvođač iz Unije i dalje bi se smatrao dijelom industrije Unije.

               (39)

               U pogledu definicije industrije Unije za potrebe ocjene štete, smatra se da svi proizvođači iz unije koji za vrijeme razmatranog razdoblja proizvode istovjetni proizvod čine industriju Unije, i stoga će se dalje u tekstu nazivati „industrija Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

         3.   Potrošnja u Uniji

               (40)

               Jedna zainteresirana stranka komentirala je činjenicu da je tijekom cijelog razmatranog razdoblja proizvodnja industrije Unije bila veća od prodaje. Istodobno je prijavljeno smanjenje zaliha, što nije uvjerljivo jer bi se, ako je proizvodnja veća od prodaje, zalihe trebale povećavati.

               (41)

               U tom pogledu se napominje da je, iako su u privremenoj fazi izvješća o proizvodnji i zalihama bila točna, došlo do pogreške u izvješćima o prodaji u Uniji industrije Unije i dio obujma prodaje proizvođača iz Unije koji nisu u uzorku nije u potpunosti uzet u obzir. To je ispravljeno te je u skladu s tim trebalo revidirati potrošnju u Uniji i tržišne udjele na tržištu Unije. Zbog prekida proizvodnje triju proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja, što je navedeno u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe, revizija u vezi s potrošnjom u Uniji ima značajniji učinak u početku razmatranog razdoblja.

               (42)

               Potrošnja Unije drastično se smanjila za 28 % između 2008. i 2009. da bi se naknadno povećala za 7 postotnih bodova na razinu 21 % ispod potrošnje na početku razmatranog razdoblja.

                              Potrošnja Unije (u tonama)

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RIP

                           Potrošnja u Uniji

                           84 270

                           60 807

                           60 640

                           66 493

                              Indeks

                              100

                              72

                              72

                              79

                                          Izvor:

                                       Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.

         4.   Uvoz iz dotičnih zemalja

   4.1.   Kumulativna ocjena učinaka dotičnog uvoza

               (43)

               S obzirom na obujam dampinškog uvoza iz Indonezije, konačno se potvrđuje da je činio samo oko 2,5 % sveukupnog uvoza istovjetnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a. Dakle, može se smatrati da taj uvoz ne predstavlja uzrok materijalne štete industriji Unije u pogledu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe ili odredaba Antidampinškog sporazuma WTO-a.

               (44)

               U pogledu gore navedenog, konačno je odlučeno da se taj uvoz ne treba kumulirati s dampinškim uvozom iz NRK-a i Tajlanda.

               (45)

               U pogledu kumulativne ocjene uvoza iz NRK-a i Tajlanda za potrebe analize štete i uzročnosti, zainteresirane stranke tvrdile su da tajlandski uvoz ne bi trebalo kumulativno ocjenjivati s kineskim uvozom iz više razloga.

               (46)

               Kao prvo, tvrdilo se da je obujam prodaje tajlandskog uvoza znatno manji od kineskog uvoza, i da se obujam tajlandskog uvoza smanjuje u apsolutnom smislu. Međutim, količina tajlandskog uvoza nije zanemariva, i stoga je dovoljna da bi kumulacija bila opravdana. Osim toga, iako se tajlandski uvoz smanjuje u apsolutnom smislu kako je pokazano niže u tablici u uvodnoj izjavi 51., dobio je 19 % tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja, kako je pokazano niže u tablici u uvodnoj izjavi 52.

               (47)

               Što se tiče cijena, tvrdilo se da se tajlandski uvoz prodaje po cijenama koje su u prosjeku više od cijena kineskog uvoza. Iako je to točno, tajlandski uvoz i dalje značajno snižava cijene industrije Unije. Nadalje, razlika u cijeni tajlandskog i kineskog uvoza stalno se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja sa 698 EUR/tona 2008. na 472 EUR/ton tijekom RIP-a, kako je pokazano u tablici u uvodnoj izjavi 108. Privremene uredbe.

               (48)

               U izostanku drugih tvrdnji i komentara, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 98. do 105. Privremene uredbe.

         4.2.   Obujam, tržišni udio i uvozne cijene dotičnog dampinškog uvoza, cijene tog uvoza i sniženje cijena

               (49)

               Neke zainteresirane stranke tvrdile su da je obujam uvoza za NRK naveden u uvodnoj izjavi Privremene uredbe previsok, jer odgovarajuća oznaka KN uključuje sve vrste lijevanog pribora za cijevi, a ne samo pribor s navojem.

               (50)

               U tom pogledu, napominje se da se nije smatralo da je čitava količina prijavljena pod tom oznakom KN pribor s navojem. Obujam prijavljen u Privremenoj uredbi već je bio ispravljen naniže, prema podacima koje su dostavile državna carinska tijela. Taj obujam bio je u skladu s podacima iz pritužbe. Zainteresirane stranke imale su dovoljno vremena za podnošenje komentara u vezi s tim. Međutim, nijedna zainteresirana stranka nije dostavila nikakve podatke po tom pitanju ni prije objave Privremene uredbe, niti unutar vremenskog roka odobrenog za dostavu komentara na Privremenu uredbu. Kineska trgovačka komora dostavila je neke količinske podatke u vezi s navodnom točnom razinom kineskog uvoza vrlo kasno u tijeku postupka, gotovo dva mjeseca nakon roka za dostavu komentara na Privremenu uredbu, što znači da su dostavljeni gotovo godinu dana nakon pokretanja ispitnog postupka, kad su podaci bili prvi put objavljeni u verziji pritužbe koja nije povjerljiva. Dostava tih podataka nakon isteka roka ne omogućuje da se ti podaci provjere putem objektivnog postupka ispitivanja, a da se razdoblje ispitnog postupka neopravdano ne produži na više od 15-mjesečnog roka kako je utvrđeno u članku 6. stavku 9. Osnovne uredbe. U svakom slučaju, čini se da ti podaci značajno podcjenjuju količine kineskog uvoza, jer su temeljeni isključivo na procjenama u vezi s uvozom trgovačkih društava koja surađuju, zbog čega se ne mogu smatrati točnima. Stoga je ova tvrdnja odbačena.

               (51)

               Međutim, nekoliko uvoznika dostavilo je podatke u vezi sa svojim uvozom proizvoda koji nisu dotični proizvod pod istom oznakom KN tijekom razmatranog razdoblja. Ti podaci mogli su se uzeti u obzir, pa je obujam uvoza iz dotičnih zemalja u skladu s njima revidiran naniže.

                              Obujam uvoza iz Unije (u tonama)

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RIP

                           NRK

                           24 180

                           20 876

                           20 416

                           28 894

                              Indeks

                              100

                              86

                              84

                              119

                           Tajland

                           3 723

                           2 681

                           3 331

                           3 485

                              Indeks

                              100

                              72

                              89

                              94

                           Dvije dotične zemlje

                           27 903

                           23 558

                           23 747

                           32 379

                              Indeks

                              100

                              84

                              85

                              116

                                          Izvor:

                                       Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.

               (52)

               Kao posljedica pitanja glede prodaje industrije Unije u Uniji navedenog u uvodnoj izjavi 41., tržišni udio dampinškog uvoza iz dviju dotičnih zemalja također je trebalo revidirati. Tržišni udio dampinškog uvoza iz dviju dotičnih zemalja povećao se za 15,6 postotnih bodova s 33,1 % na 48,7 % tijekom razmatranog razdoblja. Do tog je rasta tržišnog udjela uglavnom došlo između 2010. i RIP-a, tijekom razdoblja oporavka potražnje.

                              Tržišni udio Unije

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RIP

                           NRK

                           28,7 %

                           34,3 %

                           33,7 %

                           43,5 %

                              Indeks

                              100

                              120

                              117

                              151

                           Tajland

                           4,4 %

                           4,4 %

                           5,5 %

                           5,2 %

                              Indeks

                              100

                              100

                              124

                              119

                           Dvije dotične zemlje

                           33,1 %

                           38,7 %

                           39,2 %

                           48,7 %

                              Indeks

                              100

                              117

                              118

                              147

                                          Izvor:

                                       Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.

               (53)

               Jedna zainteresirana stranka zahtijevala je objavu podataka o ukupnoj prodajnoj cijeni po vrsti proizvoda za industriju Unije. Međutim, s obzirom na to da se uzorak proizvođača iz Unije sastojao od samo dviju skupina proizvođača, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 111. Privremene uredbe, iz razloga povjerljivosti nije bilo moguće objaviti stvarne ukupne podatke. Taj je razlog primjenjiv i na objavu cijene ukupne prodaje po vrsti proizvoda.

               (54)

               Zainteresirane stranke tvrdile su da uvoz iz dotičnih zemalja ulazi u Uniju na drugoj razini trgovine od robe koju prodaju proizvođači iz Unije. Naime, potvrđeno je da je to točno, i da industrija Unije i uvoznici uglavnom dijele značajan broj potrošača. Ta se tvrdnja stoga mogla prihvatiti, i razlika je uzeta u obzir u obliku prilagodbe za razinu trgovine.

               (55)

               Kao posljedica toga, marže sniženja cijena navedene u uvodnoj izjavi 110. Privremene uredbe revidirane su naniže. Unatoč tome, utvrđene marže sniženja cijena uglavnom su i dalje bile značajne pri 25 % do 45 %, a jedina iznimka bio je jedan tajlandski izvoznik za kojeg je utvrđena marža sniženja cijena od oko 10 %.

               (56)

               U izostanku drugih tvrdnji i komentara, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 108. do 109. Privremene uredbe.

         3.   Stanje industrije Unije

               (57)

               U nedostatku bilo kakvih tvrdnji ili komentara, potvrđuje se uvodna izjava 111. Privremene uredbe.

         5.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (58)

               U nedostatku komentara o proizvodnji, proizvodnim kapacitetima i iskorištenosti kapaciteta, potvrđuju se uvodne izjave 112. do 114. Privremene uredbe.

         5.2   Zalihe

               (59)

               U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu zaliha, potvrđuje se uvodna izjava 115. Privremene uredbe.

         5.3   Obujam prodaje i tržišni udio

               (60)

               S obzirom na pitanje navedeno gore u uvodnoj izjavi 41., trebalo je revidirati i obujam proizvodnje i tržišni udio industrije Unije. Obujam prodaje svih proizvođača iz Unije na tržištu Unije značajno se smanjio za 36 % između 2008. i 2009. zbog smanjene potražnje. Međutim, nakon 2009., potražnja u Uniji povećala se za otprilike 6 000 tona, kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 42., ali prodaja u Uniji smanjila se za dodatnih 5 postotnih bodova ili 2 440 tona do kraja razmatranog razdoblja.

                              Obujam prodaje u Uniji (u tonama)

                              Svi proizvođači

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RIP

                           Prodaja u Uniji

                           48 823

                           31 069

                           30 466

                           28 629

                              Indeks

                              100

                              64

                              62

                              59

                                          Izvor:

                                       odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku, pritužba.

               (61)

               Tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju se stalno smanjivao te se smanjio za 26 % ili 14,8 postotnih bodova, dok se tržišni udio dampinškog uvoza u istom razdoblju povećao za 15,6 postotnih bodova, kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 52.

                              Tržišni udio Unije

                              Svi proizvođači

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RIP

                           Tržišni udio

                           57,9 %

                           51,1 %

                           50,2 %

                           43,1 %

                              Indeks

                              100

                              88

                              87

                              74

                                          Izvor:

                                       Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.

               (62)

               Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da bi, kad bi se uzimao u obzir strani tržišni segment u Ujedinjenoj Kraljevini, industrija Unije imala veći tržišni udio, a tržišni udio kineskog uvoza bio bi manji na tom segmentu tržišta Unije.

               (63)

               Lako je moguće da industrija Unije ima veći tržišni udio na određenom tržišnom segmentu u nekoj državi članici. Naime, uobičajeno je da različiti gospodarski subjekti imaju drukčije tržišne udjele na različitim tržišnim segmentima svih država članica. Međutim, trenutačna analiza štete pokriva tržište Unije kao cjelinu. U tom pogledu, potvrđeno je da se tržišni udio industrije Unije značajno smanjio, kako je objašnjeno gore.

         6.   Zaključak o šteti

               (64)

               U izostanku ostalih tvrdnji ili komentara potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 118. do 133. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         F.   UZROČNOST

   1.   Učinak ostalih čimbenika

   1.1   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

               (65)

               Kao posljedica pitanja glede prodaje industrije Unije u Uniji navedenoga gore u uvodnoj izjavi 41., tržišni udio dampinškog uvoza iz ostalih trećih zemalja također je trebalo revidirati. Za ostale treće zemlje postojao je ograničeni uvoz tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Ukupni tržišni udio uvoza iz zemalja koje nisu dvije dotične zemlje smanjio se za 0,8 postotnog boda s 9,0 % na 8,2 %.

               (66)

               Sljedeći najveći izvori uvoza tijekom RIP-a bili su Brazil, Indonezija i Turska koji su imali tržišne udjele između 1,3 % i 1,5 %, i tržišni udio svih tih zemalja bio je stabilan ili se smanjivao tijekom razmatranog razdoblja.

                              Tržišni udio uvoza

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RIP

                           Brazil

                           3,1 %

                           3,6 %

                           3,9 %

                           1,5 %

                           Indonezija

                           1,5 %

                           2,4 %

                           1,9 %

                           1,5 %

                           Turska

                           1,3 %

                           1,9 %

                           1,8 %

                           1,3 %

                           Ostale zemlje

                           3,0 %

                           2,3 %

                           3,1 %

                           3,9 %

                           Ukupno

                           9,0 %

                           10,2 %

                           10,6 %

                           8,2 %

                              Indeks

                              100

                              114

                              118

                              92

                                          Izvor:

                                       Eurostat.

               (67)

               Zbog ograničenog obujma i stabilnog trenda, može se zaključiti da uvoz iz trećih zemalja koje nisu dotične zemlje nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.

         1.2   Razvoj potrošnje u Uniji

               (68)

               Zainteresirane stranke tvrdile su da je potrošnja u Uniji imala negativan razvoj zbog porasta zamjenskih proizvoda proizvedenih od materijala koji nisu temperirano lijevano željezo, poput plastike, nehrđajućeg čelika, ugljičnog čelika i bakra, kao i zbog novih tehnologija povezivanja. Posljedično, neki proizvođači iz Unije proširili su svoje palete proizvoda, koje sada uključuju i neke od tih zamjenskih proizvoda.

               (69)

               U tom se pogledu napominje da su učinci zamjene razmotreni u uvodnoj izjavi 146. Privremene uredbe. Ti učinci zamjene imali su negativan utjecaj na potrošnju u Uniji, što je kao posljedica utjecalo na proizvodnju i obujam prodaje proizvođača iz Unije.

               (70)

               Međutim, kao što je već navedeno u privremenoj Uredbi, štetni učinak smanjene potrošnje u Uniji dodatno je pojačalo stabilno povećanje dampinškog uvoza koji je dobio 15,6 postotnih bodova tržišnog udjela na sve manjem tržištu. Kao što je navedeno gore u uvodnoj izjavi 60., potražnja u Uniji povećala se za otprilike 6 000 tona između 2009. i RIP-a, ali prodaja industrije Unije smanjila se za dodatnih 2 440 tona do kraja razmatranog razdoblja na tržištu koje se oporavljalo.

               (71)

               Na temelju gore navedenog zaključuje se da negativan razvoj potrošnje u Uniji ne prekida uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

         1.3   Smanjenje kapaciteta proizvodnje koje nije posljedica dampinškog uvoza

               (72)

               Zainteresirane stranke tvrdile su da je za smanjenje u proizvodnom kapacitetu Unije navedeno u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe odgovoran prekid proizvodnje triju proizvođača iz Unije između 2008. i 2009. zbog gospodarske krize. To smanjenje se zato navodno ne može pripisati uvozu iz dotičnih zemalja.

               (73)

               U tom pogledu naglašava se da je, kao što je već spomenuto u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe, glavni razlog za smanjenje proizvodnog kapaciteta bio prekid proizvodnje triju proizvođača iz Unije.

               (74)

               Međutim, prekid proizvodnje triju proizvođača iz Unije ne može se smatrati samo posljedicom smanjene potražnje. Tijekom razmatranog razdoblja, tržište Unije koje se smanjivalo kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 42. bilo je izloženo sve većem uvozu iz dotičnih zemalja, koji je dobio 15,6 postotnih bodova tržišnog udjela kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 52. Stoga je jasno da prekidu proizvodnje triju proizvođača iz Unije i time smanjenju proizvodnog kapaciteta industrije Unije nije doprinijela samo smanjena potražnja. Postoji jasna veza i između smanjenja proizvodnog kapaciteta Unije i povećanja tržišnog udjela dampinškog uvoza.

         1.4   Uvoz dotičnog proizvoda koji su vršili proizvođači iz Unije

               (75)

               Zainteresirane stranke tvrdile su da su si proizvođači iz Unije sami nanijeli štetu koju su pretrpjeli, s obzirom na to da su navodno uvozili značajne količine dotičnog proizvoda. Nalazi ispitnog postupka ne podupiru tu tvrdnju. Podaci koje su dostavili i proizvođači iz Unije i izvoznici koji surađuju pokazali su za svaku od skupina proizvođača iz Unije u uzorku da je taj uvoz bio neznatan u usporedbi s njihovom ukupnom proizvodnjom i prodajom robe koju su same proizvele, kako je već navedeno gore u uvodnoj izjavi 37. S obzirom na neznačajnost obujma dotičnog proizvoda koji je uvozila industrija Unije, zaključeno je da taj uvoz nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Posljedično, zahtjev je odbačen.

         1.5   Korištenje 2008. kao početne godine

               (76)

               Zainteresirane stranke tvrdile su da se opadajući trend industrije EU-a u velikoj mjeri temelji na korištenju 2008. kao referentne točke za razmatrano razdoblje. Navodno je 2008. bila posebno dobra godina za industriju Unije. Međutim, podaci iz pritužbe navode da je stanje industrije EU-a 2007. bilo slično stanju iz 2008. ili bolje. Stoga se zaključuje da nalaz o šteti ne ovisi o korištenju 2008. kao početne godine.

         2.   Zaključak o uzročnosti

               (77)

               U svjetlu gore navedenog te u izostanku drugih tvrdnji ili komentara, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava 134. do 153. Privremene uredbe.

               (78)

               Zaključno, potvrđuje se da je materijalna šteta industrije Unije, koja obuhvaća smanjenje profitabilnosti, obujma proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, obujma prodaje i tržišnog udjela posljedica dotičnog dampinškog uvoza. Naime, učinak smanjene potražnje na negativan razvoj industrije Unije u smislu proizvodnog kapaciteta, proizvodnje i prodaje bio je ograničen.

               (79)

               S obzirom na gore opisanu analizu, koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, potvrđuje se da ti ostali čimbenici ne mijenjaju činjenicu da se ocijenjena šteta mora pripisati dampinškom uvozu.

         G.   INTERES UNIJE

               (80)

               U izostanku bilo kakvih komentara potvrđuju se uvodne izjave 154. do 164. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na dampinški uvoz iz dotičnih zemalja.

         H.   KONAČNE MJERE

   1.   Razina uklanjanja štete

               (81)

               Razine uklanjanja štete prilagođene su tako da se uzme u obzir prilagodba za razinu trgovine izvršena u izračunu sniženja cijena kako je određeno gore u uvodnim izjavama 54. i 55. U izostanku drugih posebnih komentara potvrđuju se uvodne izjave od 165. do 170. Privremene uredbe.

         2.   Konačne mjere

               (82)

               S obzirom na zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. Osnovne uredbe, smatra se da treba uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda na razini najnižih utvrđenih marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe, koja je u svim slučajevima osim u jednom marža štete.

               (83)

               S obzirom na visoku razinu suradnje kineskih i tajlandskih proizvođača izvoznika, pristojba za sva ostala trgovačka društva za obje zemlje postavljena je na razinu najviše pristojbe koja se uvodi za trgovačka društva u uzorku ili koja surađuju u ispitnom postupku iz predmetne zemlje. Pristojba za „sva ostala trgovačka društva” primijenit će se na ona trgovačka društva koja nisu surađivala s ispitnim postupkom i na trgovačka društva koja tijekom RIP-a nisu izvozila dotični proizvod u Uniju.

               (84)

               Za kineska trgovačka društva koja surađuju, a koja nisu u uzorku navedena u Prilogu ovoj Uredbi, stopa privremene pristojbe određuje se na razini ponderiranog prosjeka stopa trgovačkih društava u uzorku.

               (85)

               Stope konačnih antidampinških pristojba iznose kako slijedi:

                  Narodna Republika Kina

                           Trgovačko društvo

                           Dampinška marža (%)

                           Marža štete (%)

                           Stopa pristojbe (%)

                           Hebei Jianzhi Casting Group Ltd

                           57,8

                           96,1

                           57,8

                           Jinan Meide Casting Co., Ltd

                           40,8

                           84,4

                           40,8

                           Qingdao Madison Industrial Co., Ltd

                           24,6

                           89,4

                           24,6

                           Ostala trgovačka društva koja surađuju

                           41,1

                           86,3

                           41,1

                           Sva ostala trgovačka društva

                           57,8

                  Tajland

                           Trgovačko društvo

                           Dampinška marža (%)

                           Marža štete (%)

                           Stopa pristojbe (%)

                           BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

                           15,5

                           43,1

                           15,5

                           Siam Fittings Co., Ltd

                           50,7

                           14,9

                           14,9

                           Sva ostala trgovačka društva

                           15,5

               (86)

               Stope antidampinških pristojbi za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbe (nasuprot pristojbama na razini zemlje koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni dotični proizvod koji proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne može ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježe stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.

               (87)

               Svi zahtjevi kojima se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (5). sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba.

               (88)

               U pogledu NRK-a, kako bi se osigurao jednaki tretman novim izvoznicima i trgovačkim društvima koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, trebalo bi propisati ponderiranu prosječnu pristojbu uvedenu za potonja trgovačka društva, koju treba primijeniti na nove izvoznike koji bi u suprotnom imali pravo na reviziju prema članku 11. stavku 4. Osnovne uredbe, jer se taj članak ne primjenjuje gdje se koristio odabir uzoraka.

               (89)

               Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom (konačna objava). Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenje prigovora.

               (90)

               S obzirom na to da nakon konačne objave nisu izneseni nikakvi novi argumenti koji bi utjecali na ishod procjene ovog slučaja, nije opravdano mijenjati gore navedene nalaze.

         I.   OBVEZA

               (91)

               Jedan tajlandski proizvođač izvoznik koji surađuje ponudio je preuzimanje obveze u vezi s cijenom u skladu s člankom 8. stavkom 1. Osnovne uredbe. Međutim, dotični proizvod postoji u velikom broju vrsta proizvoda (taj proizvođač izvoznik prijavio je prodaju više od 900 vrsta proizvoda u EU), čije se cijene značajno razlikuju (do 200 % u okviru najčešće prodavanih vrsta, ali neke rjeđe prodavane vrste mogu biti i do 10 puta skuplje od ostalih), zbog čeg postoji veliki rizik od unakrsne naknade. Dodatno, te vrste proizvoda mogu se razviti u izvedbi i završnoj obradi. Stoga se proizvod smatra neprikladnim za preuzimanje obveza u vezi cijene. Također, Komisija je tijekom posljednjih godina dosljedno odbijala preuzimanje obveze u slučajevima kada je postojalo toliko različitih vrsta dotičnog proizvoda. Posljedično, ponuda za preuzimanje obveze odbačena je.

         J.   KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE

               (92)

               U pogledu visine utvrđene dampinške marže i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se da bi trebalo konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom. Kada su konačne pristojbe više od privremenih pristojba, trebalo bi konačno naplatiti samo iznose osigurane na razini privremenih pristojba, i osloboditi iznose osigurane više od konačne stope antidampinških pristojba.

               (93)

               Budući da su tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružni spojni ormarići s navojima od temperiranog željeza bez poklopca isključena iz opsega proizvoda (vidjeti gornje uvodne izjave 8. i 11.), trebalo bi otpustiti iznose privremeno osigurane na uvoz tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružnih spojnih ormarića s navojima od temperiranog željeza bez poklopca.

         K.   PREKID ISPITNOG POSTUPKA U POGLEDU INDONEZIJE

               (94)

               Kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 43., može se smatrati da obujam dampinškog uvoza iz Indonezije ne predstavlja uzrok materijalne štete industriji Unije. Posljedično, smatra se da nisu potrebne zaštitne mjere i da bi trebalo prekinuti postupak u pogledu Indonezije.

               (95)

               Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti prekid postupka i nisu primljeni nikakvi prigovori,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajlanda.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:

               Zemlja

               Trgovačko društvo

               Stopa pristojbe (%)

               Dodatna oznaka TARIC

               NRK

               Hebei Jianzhi Casting Group Ltd — Yutian County

               57,8

               B335

               Jinan Meide Casting Co., Ltd — Jinan

               40,8

               B336

               Qingdao Madison Industrial Co., Ltd — Qingdao

               24,6

               B337

               Hebei XinJia Casting Co., Ltd — XuShui County

               41,1

               B338

               Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd — Xizhaotong Town

               41,1

               B339

               Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd — Linyi City

               41,1

               B340

               China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd — Taigu County

               41,1

               B341

               Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd — Yutian County

               41,1

               B342

               Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd — LangFang, Hebei

               41,1

               B343

               Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd — Hongqiao Town, Yutian County

               41,1

               B344

               Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd — Tangshan

               41,1

               B345

               Taigu Tongde Casting Co., Ltd — Nanyang Village, Taigu

               41,1

               B346

               Sva ostala trgovačka društva

               57,8

               B999

               Tajland

               BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd — Samutsakorn

               15,5

               B347

               Siam Fittings Co., Ltd — Samutsakorn

               14,9

               B348

               Sva ostala trgovačka društva

               15,5

               B999

         3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   1.   Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama prema Uredbi (EU) br. 1071/2012 na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda. Oslobađaju se osigurani iznosi koji premašuju stope konačnih antidampinških pristojbi.
   2.   Oslobađaju se iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama prema Uredbi (EU) br. 1071/2012 na uvoz tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružnih spojnih ormarića s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda.
   Članak 3.
   Ako bilo koji novi proizvođač izvoznik iz NRK-a Komisiji dostavi dostatne dokaze da:

               —

               nije uvozio u Uniju proizvod opisan u članku 1. stavku 1. tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. siječnja do 31. prosinca 2011.),

               —

               nije povezan ni s jednim od izvoznika ili proizvođača u NRK-u koji podliježu mjerama uvedenim ovom Uredbom,

               —

               je uistinu u Uniju izvozio dotični proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se temelje mjere ili da je sklopio neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine u Uniju,

         Članak 1. stavak 2. može se izmijeniti tako da se trgovačkim društvima koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak te stoga podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 41,1 % doda taj novi proizvođač izvoznik.
   Članak 4.
   Prekida se antidampinški postupak u vezi s uvozom lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 7307 19 10 podrijetlom iz Indonezije.
   Članak 5.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         S. COVENEY

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 318, 15.11.2012., str. 10.

      (3)  SL C 44, 16.2.2012., str. 33.

      (4)  Za kompresijski pribor koriste se metrički navoji ISO DIN 13, dok se za standardni pribor s navojem koriste navoji ISO 7/1 i ISO 228/1.

      (5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office: N105 04/092, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 629/2013 od 28. lipnja 2013. o utvrđivanju dodatnih izvanrednih mjera u pogledu stavljanja šećera i izoglukoze izvan kvote na tržište Unije uz sniženu pristojbu za prekoračene količine tijekom tržišne godine 2012./2013.

text:
               03/Sv. 072

               HR

               Službeni list Europske unije

               324

         32013R0629

               L 179/55

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               28.06.2013.

      PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 629/2013
   od 28. lipnja 2013.
   o utvrđivanju dodatnih izvanrednih mjera u pogledu stavljanja šećera i izoglukoze izvan kvote na tržište Unije uz sniženu pristojbu za prekoračene količine tijekom tržišne godine 2012./2013.
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1), a posebno njezin članak 64. stavak 2. i članak 186. u vezi s njezinim člankom 4.,
   budući da:

               (1)

               Tijekom tržišne godine za šećer 2011./2012. prosječna cijena bijelog šećera u rasutom stanju, franko tvornica, u Uniji dosegla je razinu od 175 % referentne cijene od 404 EUR po toni i bila je za oko 275 EUR po toni veća od cijene na svjetskom tržištu. Cijena u Uniji se sada ustalila na razini od oko 700 EUR po toni, što je najviša razina od reforme organizacije tržišta šećera te narušava optimalan protok opskrbe šećerom na tržištu Unije. Očekivano povećanje ove već visoke cijene početkom tržišne godine 2012./2013. dokazalo je da postoji opasnost od ozbiljnih poremećaja na tržištu koje je trebalo spriječiti potrebnim mjerama. Komisija je 18. siječnja, 15. veljače i 22. ožujka 2013. donijela provedbene uredbe (EU) br. 36/2013 (2), (EU) br. 131/2013 (3) i (EU) br. 281/2013 (4) kojima su utvrđene izvanredne mjere za rješavanje poremećaja na tržištu. Bez obzira na poduzete mjere, trenutačne cijene zabilježene na tržištu pokazuju da je potrebno donijeti dodatne mjere kako bi se riješio ustrajni poremećaj na tržištu.

               (2)

               Na temelju procijenjene ponude i potražnje za 2012./2013., očekuje se da će konačne zalihe na tržištu šećera biti za najmanje 500 000 tona manje nego u 2011./2012. U ovoj je brojci već uzet u obzir uvoz iz trećih zemalja na koje se primjenjuju određeni preferencijalni sporazumi.

               (3)

               S druge strane, zbog očekivanog dobrog uroda procjenjuje se da će proizvodnja šećera za skoro 4 600 000 tona premašiti kvotu za šećer utvrđenu u članku 56. Uredbe (EZ) br. 1234/2007. Uzimajući u obzir predvidive ugovorne obveze proizvođača šećera u pogledu određenih industrijskih uporaba iz članka 62. te Uredbe i izvozne obveze za šećer izvan kvote za 2012./2013., još uvijek ostaje na raspolaganju značajna količina od najmanje 1 200 000 tona šećera izvan kvote. Dio tog šećera mogao bi se iskoristiti za ublažavanje ograničene ponude na tržištu šećera Unije i sprečavanje pretjeranog rasta cijena.

               (4)

               Kako bi se osigurao protok na tržištu, šećer izvan kvote potrebno je staviti na tržište. Trebalo bi biti moguće poduzeti takvu mjeru svaki put kad je to potrebno tijekom tržišne godine 2012./2013.

               (5)

               U skladu s člancima 186. i 188. Uredbe (EZ) br. 1234/2007, kad je to potrebno, mogu se poduzeti mjere za uklanjanje poremećaja na tržištu ili opasnosti od poremećaja, posebno kada do njih dolazi zbog značajnog rasta cijena u Uniji, pod uvjetom da se taj cilj ne može postići drugim mjerama koje su na raspolaganju u skladu s tom Uredbom. S obzirom na sadašnje okolnosti na tržištu, Uredbom (EZ) br. 1234/2007 ne predviđaju se nikakve posebne mjere kojima bi se ograničio trend visoke cijene šećera i omogućila opskrba šećerom po razumnim cijenama na tržištu Unije, osim mjera koje se temelje na članku 186. te Uredbe.

               (6)

               Člankom 64. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 Komisija se ovlašćuje za proizvedene količine šećera i izoglukoze koje premašuju kvotu utvrditi pristojbu za prekoračene količine koja mora biti dovoljno visoka kako bi se izbjeglo nagomilavanje viška količina. Člankom 3. stavkom 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 967/2006 od 29. lipnja 2006. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 318/2006 u pogledu proizvodnje šećera iznad kvote (5) ta je pristojba utvrđena na 500 EUR po toni.

               (7)

               Za ograničenu količinu proizvedenog šećera koja premašuje kvotu trebalo bi utvrditi nižu pristojbu za prekoračene količine, koja će po toni iznositi toliko da omogući pravedno postupanje prema proizvođačima šećera u Uniji, osigura dobro funkcioniranje tržišta šećera u Uniji i pomogne smanjiti razliku između cijena šećera u Uniji i onih na svjetskom tržištu ne stvarajući opasnost od nagomilavanja viška količina na tržištu Unije.

               (8)

               S obzirom na to da se Uredbom (EZ) br. 1234/2007 utvrđuju kvote i za šećer i za izoglukozu, slična bi se mjera trebala primjenjivati na odgovarajuću količinu proizvedene izoglukoze koja premašuje kvotu jer je taj proizvod u određenoj mjeri trgovački nadomjestak šećera.

               (9)

               Kako bi se povećala ponuda, proizvođači šećera i izoglukoze trebali bi nadležnim tijelima država članica podnijeti zahtjev za izdavanje certifikata na temelju kojeg mogu određene količine koje prelaze kvotu prodavati na tržištu Unije uz sniženu pristojbu za prekoračene količine.

               (10)

               Sniženu pristojbu za prekoračene količine trebalo bi platiti nakon prihvaćanja zahtjeva i prije izdavanja certifikata.

               (11)

               Valjanost certifikata trebalo bi vremenski ograničiti kako bi se potaknulo brzo poboljšanje stanja ponude.

               (12)

               Utvrđivanjem gornjih granica za količine za koje svaki proizvođač može podnijeti zahtjev u jednom razdoblju podnošenja zahtjeva te ograničavanjem certifikata na proizvode iz vlastite proizvodnje podnositelja zahtjeva trebale bi se spriječiti špekulacije u sustavu koji se uvodi ovom Uredbom.

               (13)

               Svojim bi se zahtjevom proizvođači šećera trebali obvezati da će plaćati minimalnu cijenu za šećernu repu od koje će proizvesti količinu šećera za koju podnose zahtjev. Trebalo bi pobliže odrediti minimalne zahtjeve u pogledu prihvatljivosti zahtjeva.

               (14)

               Nadležna tijela država članica trebala bi Komisiju obavijestiti o primljenim zahtjevima. Kako bi se te obavijesti pojednostavnile i standardizirale, trebalo bi odrediti obrasce obavijesti.

               (15)

               Komisija bi trebala osigurati da se certifikati izdaju samo u okviru količinskih ograničenja utvrđenih u ovoj Uredbi. Stoga bi, ako je potrebno, Komisija trebala imati mogućnost određivanja koeficijenta dodjele koji će se primjenjivati na primljene zahtjeve.

               (16)

               Države bi članice trebale odmah obavijestiti podnositelje zahtjeva je li količina za koju su podnijeli zahtjev u cijelosti ili djelomično odobrena.

               (17)

               Nadležna bi tijela trebala obavijestiti Komisiju o količinama za koje su izdani certifikati uz sniženu pristojbu za prekoračene količine. U tu bi svrhu Komisija trebala odrediti obrasce obavijesti.

               (18)

               Za količine šećera koje su stavljene na tržište Unije, a koje premašuju količine navedene u certifikatima izdanim na temelju ove Uredbe, trebala bi se plaćati pristojba za prekoračene količine iz članka 64. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007. Stoga je primjereno predvidjeti da bi svaki podnositelj zahtjeva koji ne ispunjava svoju obvezu stavljanja na tržište Unije one količine koja je navedena u certifikatu koji mu je izdan trebao također platiti iznos od 500 EUR po toni. Svrha je ovog usklađenog pristupa spriječiti zloporabe mehanizma koji se uvodi ovom Uredbom.

               (19)

               Za utvrđivanje prosječnih cijena za šećer unutar i izvan kvote na tržištu Unije u skladu s člankom 13. stavkom 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 952/2006 od 29. lipnja 2006. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 318/2006 u pogledu upravljanja tržištem šećera Zajednice i sustavom kvota (6), šećer obuhvaćen certifikatom izdanim u skladu s ovom Uredbom trebalo bi smatrati šećerom unutar kvote.

               (20)

               U skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (a) Odluke Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (7), doprinosi i druga davanja propisana u okviru zajedničke organizacije tržišta u sektoru šećera trebaju biti vlastita sredstva. Potrebno je, stoga, odrediti datum utvrđivanja predmetnih iznosa u smislu članka 2. stavka 2. i članka 6. stavka 3. točke (a) Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000 od 22. svibnja 2000. o provedbi Odluke 2007/436/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Zajednica (8).

               (21)

               Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Upravljačkog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Privremeno smanjenje pristojbe za prekoračene količine
   1.   Odstupajući od članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 967/2006, pristojba za prekoračene količine za maksimalnu količinu od 150 000 tona šećera u ekvivalentu bijelog šećera i 8 000 tona izoglukoze u suhoj tvari, proizvedenih iznad kvote utvrđene u Prilogu VI. Uredbi (EZ) br. 1234/2007 i stavljenih na tržište Unije u tržišnoj godini 2012./2013. iznosi 148 EUR po toni.
   2.   Snižena pristojba za prekoračene količine predviđena u stavku 1. plaća se nakon prihvaćanja zahtjeva iz članka 2. i prije izdavanja certifikata iz članka 6.
   Članak 2.
   Zahtjev za izdavanje certifikata
   1.   Kako bi mogli ostvariti korist od uvjeta navedenih u članku 1., proizvođači šećera i izoglukoze moraju podnijeti zahtjev za izdavanje certifikata.
   2.   Podnositelji zahtjeva mogu biti jedino poduzeća koja proizvode šećer od šećerne repe i šećerne trske ili izoglukozu, odobrena su u skladu s člankom 57. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 i dodijeljena im je proizvodna kvota za tržišnu godinu 2012./2013. u skladu s člankom 56. te Uredbe.
   3.   U jednom razdoblju podnošenja zahtjeva svaki podnositelj zahtjeva može podnijeti samo jedan zahtjev za šećer i jedan za izoglukozu.
   4.   Zahtjevi za izdavanje certifikata podnose se faksom ili elektroničkom poštom nadležnom tijelu u državi članici u kojoj je poduzeće odobreno. Nadležna tijela država članica mogu zahtijevati da se elektroničkim zahtjevima priloži napredan elektronički potpis u smislu Direktive 1999/93/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9).
   5.   Da bi bili prihvatljivi, zahtjevi moraju ispunjavati sljedeće uvjete:

               (a)

               u zahtjevu mora biti navedeno sljedeće:

                           i.

                           naziv, adresa i PDV broj podnositelja zahtjeva; i

                           ii.

                           količine za koje se podnosi zahtjev, izražene u tonama ekvivalenta bijelog šećera i tonama izoglukoze u suhoj tvari, zaokružene na cijeli broj;

               (b)

               količine za koje se podnosi zahtjev u dotičnom razdoblju podnošenja zahtjeva, izražene u tonama ekvivalenta bijelog šećera i tonama izoglukoze u suhoj tvari, ne smiju premašiti 50 000 tona ako je riječ o šećeru i 2 500 tona ako je riječ o izoglukozi;

               (c)

               ako se zahtjev odnosi na šećer, podnositelj zahtjeva se mora obvezati da će za količinu šećera obuhvaćenu certifikatom izdanim u skladu s člankom 6. ove Uredbe platiti minimalnu cijenu za šećernu repu utvrđenu u članku 49. Uredbe (EZ) br. 1234/2007;

               (d)

               zahtjev mora biti napisan na službenom jeziku ili jednom od službenih jezika države članice u kojoj se zahtjev podnosi;

               (e)

               u zahtjevu se mora uputiti na ovu Uredbu i navesti zadnji rok za podnošenje zahtjeva;

               (f)

               podnositelj zahtjeva ne smije dodati nikakve dodatne uvjete uz one koji su utvrđeni ovom Uredbom.

         6.   Zahtjev koji nije podnesen u skladu sa stavcima od 1. do 5. nije prihvatljiv.
   7.   Zahtjev se ne može povući ili mijenjati nakon podnošenja, čak i ako se količina za koju je podnesen zahtjev odobri samo djelomično.
   Članak 3.
   Podnošenje zahtjeva
   Razdoblje u kojem se mogu podnositi zahtjevi završava 10. srpnja 2013. u 12 sati (podne) po briselskom vremenu.
   Članak 4.
   Slanje zahtjeva od strane država članica
   1.   Nadležna tijela država članica odlučuju o prihvatljivosti zahtjeva na temelju uvjeta navedenih u članku 2. Ako nadležna tijela odluče da je zahtjev neprihvatljiv, bez odgađanja o tome obavješćuju podnositelja zahtjeva.
   2.   Nadležno tijelo najkasnije u petak obavješćuje Komisiju faksom ili elektroničkom poštom o prihvatljivim zahtjevima podnesenim u prethodnom razdoblju podnošenja zahtjeva. U toj se obavijesti ne navode podaci iz članka 2. stavka 5. točke (a) podtočke i. Države članice koje ne prime nijedan zahtjev, a za tržišnu godinu 2012./2013. imaju dodijeljenu kvotu za šećer ili izoglukozu, također u istom roku šalju Komisiji obavijest da nisu primile zahtjeve.
   3.   Oblik i sadržaj obavijesti određuje se na temelju obrazaca koje Komisija stavlja na raspolaganje državama članicama.
   Članak 5.
   Prekoračene granične vrijednosti
   Ako podaci koje nadležna tijela država članica dostave u skladu s člankom 4. stavkom 2. ukazuju na to da količine za koje su podneseni zahtjevi premašuju granične vrijednosti navedene u članku 1., Komisija:

               (a)

               utvrđuje koeficijent dodjele koji države članice primjenjuju na količine obuhvaćene svakim prijavljenim zahtjevom za izdavanje certifikata;

               (b)

               odbija zahtjeve koji još nisu prijavljeni.

         Članak 6.
   Izdavanje certifikata
   1.   Ne dovodeći u pitanje članak 5., desetog radnog dana nakon tjedna u kojem je završilo razdoblje podnošenja zahtjeva nadležno tijelo izdaje certifikate za zahtjeve prijavljene Komisiji u skladu s člankom 4. stavkom 2.
   2.   Svakog ponedjeljka države članice obavješćuju Komisiju o količinama šećera i/ili izoglukoze za koje su izdale certifikate u prethodnom tjednu.
   3.   Obrazac certifikata naveden je u Prilogu.
   Članak 7.
   Valjanost certifikata
   Certifikati vrijede do kraja drugog mjeseca koji slijedi nakon mjeseca izdavanja.
   Članak 8.
   Prenosivost certifikata
   Ni prava niti obveze koji proizlaze iz certifikata nisu prenosivi.
   Članak 9.
   Izvješćivanje o cijenama
   Za potrebe članka 13. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 952/2006, količina prodanog šećera koja je obuhvaćena certifikatom izdanim u skladu s ovom Uredbom smatra se šećerom unutar kvote.
   Članak 10.
   Praćenje
   1.   U svojim mjesečnim obavijestima predviđenim u članku 21. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 952/2006 podnositelji zahtjeva dodaju količine za koje su primili certifikate u skladu s člankom 6. ove Uredbe.
   2.   Do 31. listopada 2013. svaki imatelj certifikata na temelju ove Uredbe dostavlja nadležnim tijelima država članica dokaz da su sve količine koje su obuhvaćene njegovim certifikatima stavljene na tržište Unije. Za svaku tonu koja je obuhvaćena certifikatom a nije stavljena na tržište Unije zbog razloga koji nisu viša sila plaća se iznos od 352 EUR po toni.
   3.   Države članice obavješćuju Komisiju o količinama koje nisu stavljene na tržište Unije.
   4.   Države članice izračunavaju i prijavljuju Komisiji razliku između ukupne količine šećera i izoglukoze koju je svaki proizvođač proizveo iznad kvote i količina kojih su se proizvođači riješili u skladu s člankom 4. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 967/2006. Ako su preostale količine šećera ili izoglukoze izvan kvote kod određenog proizvođača manje od količina za koje je taj proizvođač dobio certifikat u skladu s ovom Uredbom, dotični proizvođač za tu razliku plaća iznos od 500 EUR po toni.
   5.   Obavijesti predviđene u stavcima 3. i 4. dostavljaju se najkasnije 30. lipnja 2014.
   Članak 11.
   Datum utvrđivanja
   Za potrebe članka 2. stavka 2. i članka 6. stavka 3. točke (a) Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000, datum utvrđivanja prava Unije je datum na koji podnositelji zahtjeva plate pristojbu za prekoračene količine u skladu s člankom 1. stavkom 2. ove Uredbe.
   Članak 12.
   Stupanje na snagu
   Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Prestaje važiti 30. lipnja 2014.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 28. lipnja 2013.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

      (2)  SL L 16, 19.1.2013., str. 7.

      (3)  SL L 45, 16.2.2013., str. 1.

      (4)  SL L 84, 23.3.2013., str. 19.

      (5)  SL L 176, 30.6.2006., str. 22.

      (6)  SL L 178, 1.7.2006., str. 39.

      (7)  SL L 163, 23.6.2007., str. 17.

      (8)  SL L 130, 31.5.2000., str. 1.

      (9)  SL L 13, 19.1.2000., str. 12.
   PRILOG

      Obrazac certifikata iz članka 6. stavka 3.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 393/2012 od 7. svibnja 2012. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu uvrštavanja Tajlanda na popise trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je dopušten uvoz peradi i proizvoda od peradi u Uniju i njihov provoz kroz Uniju  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 43

               HR

               Službeni list Europske unije

               335

         32012R0393

               L 123/27

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 393/2012
   od 7. svibnja 2012.
   o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu uvrštavanja Tajlanda na popise trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je dopušten uvoz peradi i proizvoda od peradi u Uniju i njihov provoz kroz Uniju
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (1), a posebno njezin članak 8. uvodnu rečenicu, članak 8. točku 1. prvi podstavak i članak 8. točku 4.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom Komisije (EZ) br. 798/2008 od 8. kolovoza 2008. o utvrđivanju popisa trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz peradi i proizvoda od peradi kroz Zajednicu te o zahtjevima veterinarskog certificiranja (2) predviđeno je da se proizvodi obuhvaćeni tom Uredbom smiju uvoziti u Uniju i provoziti kroz Uniju jedino iz trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta koji su navedeni u dijelu 1. Priloga I. toj Uredbi.

               (2)

               Tajland se trenutačno nalazi na popisu u tablici u dijelu 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 kao država iz koje je dopušteno uvoziti u Uniju jaja i proizvode od jaja koji ne sadrže specifične patogene uzročnike. Zbog izbijanja visokopatogene influence ptica u 2004., bio je zabranjen uvoz mesa peradi, nojevka i pernate divljači iz uzgoja te jaja u Uniju, kako je navedeno u unosima u stupcima 6 i 6A u tablici u dijelu 1. Priloga I. navedenoj Uredbi.

               (3)

               Osim toga, Odlukom Komisije 2005/69/EZ od 6. listopada 2005. o određenim zaštitnim mjerama u vezi s influencom ptica u nekoliko trećih zemalja (3) utvrđuje se da države članice moraju privremeno obustaviti uvoz određenih proizvoda iz Tajlanda, između ostalog i uvoz mesa peradi, nojevka i pernate divljači iz uzgoja te jaja.

               (4)

               Od tada se zdravstveno stanje životinja na Tajlandu poboljšalo, posebno u pogledu suzbijanja visokopatogene influence ptica u peradi. Stručnjaci Komisije obavili su nekoliko inspekcijskih pregleda na Tajlandu kako bi ocijenili zdravstveno stanje životinja i sustave kontrole bolesti koji se primjenjuju u toj trećoj zemlji. Na temelju zadnjeg inspekcijskog pregleda obavljenog na Tajlandu zaključeno je da sustav u cjelini pruža dostatna jamstva da dotični proizvodi ispunjavaju relevantne zahtjeve Unije.

               (5)

               U svjetlu navedenog, Odlukom 2005/692/EZ kako je izmijenjena Provedbenom odlukom Komisije 2012/248/EU od 7. svibnja 2012. o izmjeni odluka 2005/692/EZ, 2005/734/EZ, 2007/25/EZ i 2009/494/EZ s obzirom na influencu ptica (4) ukinuta je privremena obustava uvoza proizvoda obuhvaćenih Odlukom 2005/692/EZ, između ostalog i uvoza mesa peradi, nojevka i pernate divljači iz uzgoja te jaja iz Tajlanda u Uniju.

               (6)

               Sukladno navedenome, unos koji se odnosi na Tajland u dijelu 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 trebalo bi izmijeniti tako da odražava činjenicu da uvoz mesa peradi, nojevka i pernate divljači iz uzgoja te jaja iz Tajlanda u Uniju nije više zabranjen.

               (7)

               Međutim, uvoz jaja iz Tajlanda trebalo bi uvjetovati time da ta treća zemlja dostavi program suzbijanja salmonele.

               (8)

               Uredbu (EZ) br. 798/2008 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (9)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 7. svibnja 2012.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

      (2)  SL L 226, 23.8.2008., str. 1.

      (3)  SL L 263, 8.10.2005., str. 20.

      (4)  SL L 123, 9.5.2012., str. 42.
   PRILOG
   U dijelu 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008, unos koji se odnosi na Tajland zamjenjuje se sljedećim:

                  „TH-Tajland

                  TH-0

                  Cijela zemlja

                  SPF, EP

                  WGM

                  VIII.

                  1.7.2012.

                  POU, RAT

                  1.7.2012.

                  E

                  1.7.2012.

                  54”