title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 287/2011 od 21. ožujka 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

text:
               11/Sv. 119

               HR

               Službeni list Europske unije

               188

         32011R0287

               L 078/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 287/2011
   od 21. ožujka 2011.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2., stavak 5. i stavak 6.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je Uredbom (EEZ) br. 2737/90 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”). Komisija je Odlukom 90/480/EEZ (3) prihvatila obveze koje su u vezi s proizvodom koji podliježe mjerama ponudila dva glavna izvoznika.

               (2)

               Nakon povlačenja obveza dotičnih dvaju kineskih izvoznika, Komisija je Uredbom (EZ) br. 2286/94 (4) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz dotičnog proizvoda.

               (3)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 610/95 (5) izmijenilo Uredbu (EEZ) br. 2737/90 i uvelo konačnu pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida. Nakon revizije pokrenute prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe („prethodna revizija ispitnog postupka”), te su mjere produljene za dodatnih pet godina Uredbom Vijeća (EZ) br. 771/98 (6).

               (4)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2268/2004 (7) nakon revizije nakon isteka mjere uvelo antidampinšku pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).

               (5)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1275/2005 (8) izmijenilo definiciju opsega proizvoda tako da ona uključuje i volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom.

         2.   Zahtjev za reviziju

               (6)

               Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (9) konačnih antidampinških mjera na snazi, Komisija je 30. rujna 2009. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnijelo Europsko udruženje za metale (Eurometaux) („podnositelji zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju veći od 85 %, ukupne proizvodnje volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida u Uniji.

               (7)

               Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.

         3.   Pokretanje postupka

               (8)

               Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 30. prosinca 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije
                   (10) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.

         4.   Ispitni postupak

   4.1.   Razdoblje ispitnog postupka

               (9)

               Ispitni postupak nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).

         4.2.   Stranke na koje se odnosi ispitni postupak

               (10)

               Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi, proizvođače u analognoj zemlji i predstavnike NRK-a. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

               (11)

               Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša odobrena je rasprava.

               (12)

               Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi, te onima koje su se javile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Sedam proizvođača u Uniji, jedan proizvođač izvoznik u NRK-u, jedan proizvođač izvoznik u analognoj zemlji i tri korisnika dostavili su svoje odgovore.

               (13)

               Nijedan uvoznik nije odgovorio na odabir uzoraka niti je Komisiji dostavio bilo kakve podatke ili se javio tijekom ispitnog postupka. Budući da je samo jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a dostavio zatražene podatke, nije bilo potrebno odabrati uzorak.

               (14)

               Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Zajednice. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:

                           (a)

                              proizvođači iz Unije

                                       —

                                       Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austrija

                                       —

                                       H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Njemačka

                                       —

                                       Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francuska

                                       —

                                       Global Tungsten & Powders spol. s.r.o, Bruntál, Češka

                                       —

                                       Treibacher Industrie AG, Althofen, Austrija

                           (b)

                              analogna zemlja

                                       —

                                       Global Tungsten & Powders Corp., SAD

                           (c)

                              korisnik

                                       —

                                       Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francuska.

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

               (15)

               Dotični proizvod na koji se odnosi trenutačna revizija je volframov karbid, volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom i taljeni volframov karbid podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćen oznakama KN 2849 90 30 i ex 3824 30 00.

               (16)

               Volframov karbid, volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom i taljeni volframov karbid spojevi su ugljika i volframa koji nastaju toplinskom obradom (cementiranjem u slučaju prvog spoja, taljenjem u slučaju trećeg). Ti su proizvodi intermedijarni proizvodi koji se koriste kao ulazni materijali u proizvodnji komponenata od teških metala poput alata za rezanje i visokootpornih komponenata od cementiranog karbida, u premazima otpornima na abraziju, za alate za vađenje nafte i rudarske alate kao i za boje i vrške za razvlačenje i kovanje metala.

               (17)

               Trenutačni ispitni postupak potvrdio je da je dotični proizvod koji proizvode i Uniji prodaju proizvođači izvoznici u smislu svojih fizičkih i kemijskih svojstava i upotrebe jednak proizvodu koji proizvode i prodaju proizvođači u Uniji na tržištu Unije ili onome koji se proizvodi i prodaje u analognoj zemlji te se stoga ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

   1.   Uvodne napomene

               (18)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je trenutačno postojanje dampinga i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera mogao dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga. Podsjeća se da u okviru ispitnog postupka prema tom članku nije razmatran tretman tržišnog gospodarstva („MET”).

               (19)

               Kako je gore navedeno, nije bilo potrebno primijeniti odabir uzoraka za proizvođače izvoznike u NRK-u.

               (20)

               U fazi odabira uzoraka, činilo se da jedini kineski proizvođač izvoznik koji surađuje predstavlja manje od 5 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju. Kineska nadležna tijela i druge zainteresirane stranke obaviještene su o mogućnosti primjene članka 18. Osnovne uredbe zbog niske razine suradnje proizvođača izvoznika. Komisija nije zaprimila nikakav odgovor u vezi s tim priopćenjem.

               (21)

               Međutim, u daljnjem tijeku ispitnog postupka, proizvođač izvoznik koji surađuje u odgovoru na upitnik je ispravio pogrešku u izvješću o svojoj izvoznoj prodaji u Uniju i ispravio naviše obujam svog izvoza u Uniju. Istodobno, obujam izvoza dotičnog proizvoda u Uniju iz NRK-a dalje je analiziran na temelju brojčanih podataka Eurostata. Kao rezultat toga, a nakon provjere odgovora na upitnik, utvrđeno je da je obujam izvoza proizvođača izvoznika koji surađuje vrlo visok (11). Na temelju tih nalaza zaključeno je da je razina suradnje bila visoka.

         2.   Damping uvoza tijekom RRIP-a

   2.1.   Analogna zemlja

               (22)

               Budući da nijednom proizvođaču izvozniku iz NRK-a nije bio odobren MET tijekom prethodnih ispitnih postupaka, uobičajena vrijednost za Kinu utvrđena je prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe.

               (23)

               U obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je da se SAD koristi kao odgovarajuća analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK. Zainteresirane stranke pozvane su da komentiraju primjerenost tog izbora. U tom pogledu nisu primljeni nikakvi komentari ili prigovori od bilo koje zainteresirane stranke. SAD je korišten kao analogna zemlja i u početnom ispitnom postupku, a čini se da nisu nastale nove okolnosti koje bi opravdale promjenu analogne zemlje niti je Komisija obaviještena o takvim novim okolnostima. Smatralo se da je SAD reprezentativan kao referentno tržište, pogotovo u smislu otvorenosti i konkurentnosti američkog domaćeg tržišta. Osim toga, jedan je proizvođač iz SAD-a pristao na suradnju s trenutačnom revizijom.

               (24)

               Stoga je u svrhu ove revizije SAD korišten kao analogna zemlja tržišnog gospodarstva.

         2.2.   Uobičajena vrijednost

               (25)

               Prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe uobičajena je vrijednost utvrđena na temelju provjerenih podataka dobivenih od američkog proizvođača koji surađuje u analognoj zemlji, odnosno na temelju cijena koje su plaćene ili koje treba platiti na domaćem tržištu u SAD-u za vrste proizvoda za koje je utvrđeno da se prodaju u uobičajenom tijeku trgovine.

               (26)

               Kao rezultat toga, uobičajena vrijednost utvrđena je kao ponderirana prosječna domaća prodajna cijena za nepovezane kupce proizvođača koji surađuje u SAD-u.

               (27)

               Najprije je utvrđeno je li ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima američkog proizvođača koji surađuje bila reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, odnosno je li predstavljala najmanje 5 % ili više ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda izvezenog u Uniju. Domaća prodaja američkog proizvođača koji surađuje smatrala se dostatno reprezentativnom tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka.

               (28)

               Komisija je naknadno ispitala može li se smatrati da se domaća prodaja istovjetnog proizvoda obavlja u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za istovjetni proizvod prodan na američkom tržištu tijekom RRIP-a.

               (29)

               Budući da je obujam profitabilne prodaje istovjetnog proizvoda činio manje od 80 % ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje.

         2.3.   Izvozna cijena

               (30)

               Kako je gore objašnjeno, u pogledu činjenice da je proizvođač izvoznik koji surađuje predstavljao više od 90 % kineskog izvoza u Uniju, izvozna cijena ispitana je na temelju podataka koje je dostavio taj proizvođač izvoznik, odnosno odgovarajuće prilagođene stvarno plaćene cijene ili cijene koju treba platiti za dotični proizvod kad se prodaje radi izvoza u Uniju.

         2.4.   Usporedba

               (31)

               Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine i istoj razini oporezivanja. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se tvrdilo i pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prekooceanskog i domaćeg prijevoza tereta, osiguranja, bankovnih naknada i pakiranja. Nadalje, za izvozni porez izvršena je prilagodba izvozne cijene u iznosu od 5 % kao i prilagodba uobičajene vrijednosti za porez na dodanu vrijednost (PDV).

         2.5.   Dampinška marža

               (32)

               U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je prema vrsti proizvoda na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom na istoj razini trgovine. Ova je usporedba ukazala na postojanje dampinga većeg od 80 % tijekom RRIP-a, što je značajno viša razina nego tijekom prethodne revizije ispitnog postupka (31 %). Točna razina dampinške marže ne može se otkriti zbog povjerljivosti. Izračun se temeljio na podacima koje je dostavio jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a i jedan proizvođač iz analogne zemlje. Objava dampinške marže omogućila bi proizvođaču izvozniku koji surađuje u NRK-u i proizvođaču u analognoj zemlji da jedan drugome snize uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu, što bi dovelo do očitog kršenja prava na povjerljivost obiju stranaka.

         3.   Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage

   3.1.   Uvodna napomena

               (33)

               Podaci iz ovog odjeljka dobiveni su analizom podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje, podataka Eurostata i podataka iz revizijskog zahtjeva.

         3.2.   Rezervni kapacitet kineskih proizvođača izvoznika

               (34)

               Podaci o rezervnom kapacitetu koje je dostavio kineski proizvođač izvoznik izneseni su uvećani ili umanjeni za 20 % kako bi se poštovala povjerljivost. Proizvodni kapacitet u NRK iznosio je oko 21 000 tona 2006. i 2007. i značajno se povećao na oko 35 000 tona 2008. i tijekom RRIP-a, što je povećanje veće od 80 % tijekom razmatranog razdoblja. Ovi brojčani podaci mogu se smatrati konzervativnima s obzirom na to da je u revizijskom zahtjevu prijavljen proizvodni kapacitet u iznosu od otprilike 50 000 tona.

               (35)

               Uz to, proizvođač izvoznik koji surađuje prijavio je značajno povećanje kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja.

               (36)

               Na temelju podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka, ukupan kineski proizvodni kapacitet značajno je prelazio stvarnu kinesku proizvodnju (za više od 20 000 tona 2008. i tijekom RRIP-a).

               (37)

               NRK je tijekom RRIP-a imao rezervni kapacitet u iznosu šest puta većem od potrošnje u Uniji (25 000 tona u usporedbi s 3 800 tona potrošnje u Uniji).

               (38)

               S obzirom na gore navedeno, jasno je da se velik dio raspoloživog rezervnog kapaciteta u NRK-u mogao koristiti za povećanje izvoza u Uniju u izostanku antidampinških mjera.

               (39)

               Nadalje, podaci koji su dostavljeni tijekom ispitnog postupka ukazivali su na značajne poremećaje na tržištu sirovina koje se koriste za proizvodnju dotičnog proizvoda. Kao prvo, sirovine podliježu kvotama koje odobravaju kineska nadležna tijela. Kao drugo, kineska nadležna tijela ograničavaju pristup sirovinama uvođenjem izvoznih poreza i politike povrata PDV-a, što se primjenjuje i na dotični proizvod kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31. Ti čimbenici predstavljaju dodatne elemente koji upućuju na vjerojatnost nastavka dampinga u ovom predmetu.

         3.3.   Privlačnost tržišta Unije i cijene izvoza u treće zemlje

               (40)

               Podaci o cijenama koje je dostavio izvoznik koji surađuje, koji se također ne mogu otkriti zbog povjerljivosti, pokazuju da Unija predstavlja tržište vrlo zanimljivo kineskim proizvođačima izvoznicima. Tijekom razmatranog razdoblja cijene ostvarene na tržištima ostalih trećih zemalja bile su niže (osim 2007.) od onih koje su se naplaćivale Uniji (između 10 i 20 % niže tijekom više godina razmatranog razdoblja).

               (41)

               Na temelju toga može se zaključiti da je, u smislu cijena koje se mogu postići, europsko tržište kineskim izvoznicima privlačna alternativa.

               (42)

               S obzirom na to, stavljanje mjera izvan snage potaknulo bi kineske proizvođače izvoznika da usmjere svoj izvoz na tržište Unije. Više cijene koje prevladavaju na tržištu Unije omogućile bi kineskim proizvođačima izvoznicima ostvarivanje veće profitne marže.

         3.4.   Izbjegavanje mjera

               (43)

               Mjere su 2005. proširene na dodatni kod KN jer je utvrđeno da kineski izvoznici izbjegavaju mjere dodavanjem malih količina drugog metalnog praha (uglavnom kobalta) prahu volframovog karbida (12). Ta potvrđena praksa izbjegavanja mjera još je jedan element koji upućuje na zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga. To predstavlja jasne dokaze da je europsko tržište i dalje privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima koji bi vjerojatno usmjeravali velik obujam volframovog karbida u EU kad antidampinške mjere ne bi bile na snazi.

         3.5.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

               (44)

               Gornja analiza pokazuje da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama s visokim dampinškim maržama. Najviše s obzirom na analizu razina cijena na tržištima EU-a i ostalih trećih zemalja, kao i raspoložive kapacitete u NRK-u, može se zaključiti da je nastavak dampinga vjerojatan u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

         D.   SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE

   1.   Definicija industrije Unije

               (45)

               Dotični proizvod u Uniji proizvodi sedam trgovačkih društava ili skupina trgovačkih društava.

               (46)

               Stoga se smatra da oni predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.

         2.   Uvodna napomena

               (47)

               Podaci koji se odnose na uvoz dotičnog proizvoda u Uniju podrijetlom iz NRK-a morali su se indeksirati kako bi se očuvala povjerljivost prema članku 19. Osnovne uredbe.

               (48)

               Što se tiče obujma uvoza pod oznakom TARIC 3824300010, zbog uključivanja proizvoda koji nisu dotični proizvod u podatke o uvozu koji su dostupni na razini oznake KN iz Eurostata (oznaka KN 3824 30 00), obavljena je sljedeća analiza na temelju podataka o uvozu na razini oznake TARIC, dopunjenih informacijama iz podataka prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe. Podaci o oznakama TARIC smatraju se povjerljivima jer pružaju razinu detaljnosti koja omogućuje identifikaciju stranaka. Iz tog su razloga neki podaci objavljeni u rasponima.

               (49)

               Podaci industrije Unije dobiveni su iz odgovora na upitnik sedam proizvođača iz Unije.

         3.   Potrošnja na tržištu Unije

               (50)

               Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije te uvoza prema podacima Eurostata.

               (51)

               Između 2006. i RRIP-a, potrošnja u Uniji smanjila se za gotovo 62 %, pri čemu je do glavnog smanjenja došlo između 2008. i RRIP-a. Tijekom RRIP-a, potrošnja se smanjila za 63 % u usporedbi s 2008.

                  Tablica 1.

                  Potrošnja

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Obujam (u tonama)

                           + Ukupni uvoz

                           1 766

                           1 885

                           2 303

                           755

                           + prodaja proizvodnje EU-a na tržištu EU-a

                           8 281

                           8 334

                           7 981

                           3 024

                           = Potrošnja

                           10 047

                           10 218

                           10 284

                           3 779

                           Godišnji porast

                           2 %

                           1 %

                           –63 %

         4.   Obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz Narodne Republike Kine

               (52)

               Obujam, tržišni udjeli i prosječne cijene dampinškog uvoza iz NRK-a kretali su se kako je navedeno u nastavku. Količina i kretanja cijena koji slijede temelje se na podacima Eurostata.

                  Tablica 2.

                  Cjelokupan uvoz iz NRK-a

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz dotične zemlje (u tonama)

                           više od 700

                           više od 700

                           više od 400

                           više od 60

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           104

                           60

                           11

                           Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje

                           7,1 %

                           7,3 %

                           4,2 %

                           2,1 %

                           Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/tona)

                           25 622

                           21 883

                           22 434

                           22 110

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           85

                           88

                           86

               (53)

               Obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a smanjio se za 89 % tijekom razmatranog razdoblja i dosegao je razinu od oko 80 tona tijekom RRIP-a. Njegov je tržišni udio također pao s 7,1 % u 2006. na 2,1 % u RRIP-u.

               (54)

               Moguće objašnjenje tog pada je značajan porast domaće potrošnje u NRK-u tijekom razmatranog razdoblja. Usto, čini se da kineska nadležna tijela kroz sustav izvoznih kvota i carina teže politici očuvanja izvora volframa u NRK-u.

               (55)

               Cijene kineskog uvoza smanjile su se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Takav razvoj odražava opće kretanje koje je uočeno i u vezi s cijenama industrije Unije.

               (56)

               Usporedba je pokazala i da je uvoz iz NRK-a snižavao cijene industrije Unije za više od 10 % nakon odbijanja antidampinške pristojbe na snazi. Ti su rezultati jednaki onima iz prethodne revizije ispitnog postupka (13).

         5.   Uvoz iz ostalih zemalja

               (57)

               Obujam uvoza iz ostalih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena temelje se na podacima Eurostata.

                  Tablica 3.

                  Uvoz iz ostalih zemalja

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Uvoz iz ostalih zemalja u tonama

                           1 050

                           1 138

                           1 873

                           675

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           108

                           178

                           64

                           Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja

                           10,5 %

                           11,1 %

                           18,2 %

                           17,9 %

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           27 309,1

                           26 626,0

                           21 607,5

                           24 867,4

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           97

                           79

                           91

                           Tržišni udio SAD-a

                           4,2 %

                           3,9 %

                           3,9 %

                           3,6 %

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           32 948,1

                           32 356,0

                           29 353,3

                           32 054,4

                           Tržišni udio Južne Koreje

                           2,2 %

                           2,4 %

                           2,6 %

                           4,4 %

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           33 733,8

                           29 969,5

                           25 789,0

                           24 503,7

               (58)

               Uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 36 % tijekom razmatranog razdoblja. Pratio je opće kretanje tržišta koje je pokrenulo smanjenje potrošnje (pad od 62 %), ali ne istom brzinom. Tako se tržišni udio tog uvoza povećao s 10,5 % na 17,9 %. Međutim, učinak tog uvoza na industriju Unije ne može se smatrati negativnim kako je pokazano niže u uvodnim izjavama 85. do 88.

               (59)

               Treba naglasiti da se tržišni udio Republike Koreje („Koreja”) udvostručio tijekom razmatranog razdoblja i dosegao 4,4 %. Prosječne korejske uvozne cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja, ali su i dalje stalno bile više od prosječne prodajne cijene kineske izvozne prodaje.

         6.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (60)

               Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.

         6.1.   Proizvodnja

               (61)

               Proizvodnja industrije Unije najprije se povećala za 5,8 % 2007. i 11,6 % 2008. u usporedbi s 2006., a zatim se tijekom RRIP-a naglo smanjila, za 56 % u usporedbi s 2008.

                  Tablica 4.

                  Ukupna proizvodnja Unije

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Obujam (u tonama)

                           Proizvodnja

                           10 094

                           10 679

                           11 268

                           4 861

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           106

                           112

                           48

         6.2.   Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta

               (62)

               Proizvodni kapacitet povećao se za 10,8 % između 2006. i RRIP-a. Budući da se smanjila proizvodnja, i to posebno tijekom RRIP-a, zabilježeno je opće smanjenje iskorištenosti kapaciteta od 57 % između 2006. i RRIP-a, pa je tijekom RRIP-a iskorištenost kapaciteta iznosila 39 %.

                  Tablica 5.

                  Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Obujam (u tonama)

                           Proizvodni kapacitet

                           11 110

                           11 610

                           12 230

                           12 310

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           105

                           110

                           111

                           Iskorištenost kapaciteta

                           91 %

                           92 %

                           92 %

                           39 %

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           101

                           101

                           43

         6.3.   Zalihe

               (63)

               Razina završnih zaliha industrije Unije povećala se 2008. za 20 % u usporedbi s 2006., a potom se smanjila za 26 % tijekom RRIP-a.

                  Tablica 6.

                  Zalihe

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Obujam (u tonama)

                           Završne zalihe

                           1 714

                           1 808

                           2 054

                           1 514

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           106

                           120

                           88

         6.4.   Obujam prodaje

               (64)

               Prodaja industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima blago se povećala između 2006. i 2008. i zatim pala za 61 % između 2008. i RRIP-a. Obujam prodaje povećao se 2007. i 2008., ali je naglo pao tijekom RRIP-a. Taj razvoj u skladu je s općim silaznim kretanjem potrošnje na tržištu Unije.

                  Tablica 7.

                  Prodaja nepovezanim kupcima

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Obujam (u tonama)

                           5 594

                           5 630

                           5 874

                           2 292

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           101

                           105

                           41

         6.5.   Tržišni udio

               (65)

               Tržišni udio koji je držala industrija Unije ostao je relativno stabilan između 2006. i 2008., ali se smanjio za četiri postotna boda između 2008. i RRIP-a. Ukupno je to bilo povećanje od 5 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja.

                  Tablica 8.

                  Tržišni udio EU-a

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Tržišni udio EU-a

                           56 %

                           55 %

                           57 %

                           61 %

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           99

                           103

                           109

         6.6.   Rast

               (66)

               Kako je smanjenje prodaje bilo nešto manje nego smanjenje potrošnje, industrija Unije uspjela je malo povećati svoj tržišni udio.

         6.7.   Zaposlenost

               (67)

               Razina zaposlenosti industrije Unije smanjena je za 17 % između 2006. i RRIP-a. Zaposlenost se smanjila i u razdoblju između 2006. i 2008. kad se proizvodnja blago povećala, u čemu se odražava napor industrije Unije da poveća svoju produktivnost. Međutim, naglo smanjenje proizvodnje tijekom RRIP-a dovelo je do velikog pada zaposlenosti.

                  Tablica 9.

                  Zaposlenost

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Prosjek (razmatrano razdoblje)

                           Ukupna zaposlenost

                           674

                           667

                           653

                           557

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           99

                           97

                           83

         6.8.   Produktivnost

               (68)

               Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi godišnje, povećala se 2007. za 7 % i 2008. za 15 % u usporedbi s 2006., a zatim se smanjila za 49 % između 2008. i RRIP-a.

                  Tablica 10.

                  Produktivnost

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Produktivnost (u tonama po zaposleniku po godini)

                           15

                           16

                           17

                           9

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           107

                           115

                           58

         6.9.   Prodajne cijene

               (69)

               Prosječna prodajna cijena franko tvornica industrije Unije prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije pratila je silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Sveukupno, industrija Unije morala je smanjiti svoje cijene za 15,4 % između 2006. i RRIP-a.

               (70)

               Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 55. i 56., cijene dampinških uvoza iz NRK-a slijedile su kretanje slično onome industrije Unije, ali su stalno bile niže od cijena industrije Unije. Cijene iz NRK-a bile su tijekom RRIP-a više od 10 % niže od cijena industrije Unije.

                  Tablica 11.

                  Jedinična cijena na tržištu EU-a

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Jedinične cijene prodaje Unije (EUR/tona)

                           31 030

                           29 995

                           29 072

                           26 241

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           97

                           94

                           85

         6.10.   Plaće

               (71)

               Između 2006. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 4,8 %.

                  Tablica 12.

                  Trošak rada

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Godišnji trošak rada po zaposleniku (EUR)

                           53 614

                           54 613

                           56 564

                           56 221

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           102

                           106

                           105

         6.11.   Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (72)

               Između 2006. i 2008., godišnji tok ulaganja u dotični proizvod od strane industrije Unije povećao se za 18 %. Između 2007. i 2008. ulaganja su se povećala za 103 %. Međutim, u usporedbi s 2008., tijekom RRIP-a ulaganja su se smanjila za 65 %.

               (73)

               Ulagalo se uglavnom u izgradnju novih pogona za proizvodnju materijala od volframa iz rabljenog materijala i otpada. Ulaganja se moralo smanjiti zbog: i. smanjenja opće razine proizvodnje na tržištu Unije, ii. poremećaja u vezi sa sirovinama (vidjeti uvodnu izjavu 39.), iii. gospodarske krize.

               (74)

               Tijekom RRIP-a nisu izvršena nikakva značajna ulaganja. To se većim dijelom može objasniti gospodarskom krizom koja je počela 2008. i dosegnula svoj maksimum tijekom RRIP-a kad je pristup novom kapitalu bio najteži.

                  Tablica 13.

                  Ulaganja

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Neto ulaganja (‚000 EUR)

                           18 403

                           10 711

                           21 756

                           7 568

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           58

                           118

                           41

         6.12.   Profitabilnost i povrat ulaganja

               (75)

               Zahvaljujući dijelom antidampinškim mjerama na snazi, a dijelom naporima industrije Unije koja je koristila što više različitih izvora sirovina, između 2006. i 2008. industrija Unije je održavala pozitivnu razinu profitabilnosti, iako se profitabilnost tijekom tog razdoblja ukupno smanjila za 26 %. Međutim, tijekom RRIP-a industrija Unije postigla je manje povoljan rezultat i u tom pogledu pokazala određenu nestabilnost.

               (76)

               Povrat ulaganja („ROI”) općenito je pratio kretanje profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

                  Tablica 14.

                  Profitabilnost i povrat ulaganja

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Neto dobit prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% neto prodaje)

                           10,3 %

                           5,8 %

                           7,6 %

                           –19,5 %

                           Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)

                           34,8 %

                           22,1 %

                           28,8 %

                           –28,6 %

         6.13.   Novčani tok

               (77)

               Kretanje novčanog toka, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoju djelatnost, ostalo je pozitivno tijekom razdoblja ispitnog postupka. Međutim, između 2006. i RRIP-a, on se smanjio za otprilike 35 %.

                  Tablica 15.

                  Novčani tok

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Novčani tok (‚000 EUR)

                           36 125

                           39 868

                           44 102

                           23 540

                           Indeks (2006. = 100)

                           100

                           110

                           122

                           65

         6.14.   Visina dampinške marže

               (78)

               Damping iz NRK-a nastavio se tijekom RRIP-a na značajno većoj razini od trenutačne razine mjera. Nadalje, s obzirom na poremećaje u vezi sa sirovinama, rezervni kapacitet i cijene uvoza iz NRK-a učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.

         6.15.   Oporavak od prethodnog dampinga

               (79)

               Analizirano je je li se industrija Unije oporavila od učinaka prethodnog dampinga. Zaključeno je da se u većoj mjeri uspjela oporaviti s obzirom na to da su se antidampinške mjere na snazi pokazale učinkovitima. Međutim, gospodarska je kriza zaustavila taj proces i povećala poteškoće industrije Unije.

         7.   Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika

   7.1.   Učinak dampinškog uvoza

               (80)

               Usporedno sa smanjenjem potrošnje u Uniji, tržišni udio kineskog uvoza smanjio se s 7,1 % na 2,1 % (vidjeti uvodnu izjavu 52.). Dostupni podaci pokazuju da su cijene tog uvoza bile niže od cijena industrije Unije, kao i od cijena uvoza podrijetlom iz trećih zemalja. Kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 56., prema izračunu iz kojeg je isključena antidampinška pristojba, kineski je uvoz tijekom RRIP-a snizio cijene industrije Unije za 10,7 %. Podsjeća se da stopa pristojbe iznosi 33 %. Posljedično, razina sniženja cijena pokazuje u jednu ruku učinkovitost mjera na snazi, a u drugu ruku potrebu za nastavkom tih mjera. Taj zaključak podupire činjenica da je utvrđena razina sniženja cijena jednaka onoj iz prethodne revizije ispitnog postupka. Stoga je učinak cijene dampinškog uvoza iz NRK-a na industriju Unije nepromijenjen i, u nedostatku dokaza koji bi upućivali na suprotno, vjerojatno je da će se nastaviti.

         7.2.   Utjecaj gospodarske krize

               (81)

               Zbog izrazito negativnih gospodarskih uvjeta tijekom RRIP-a u sektoru volframa na kraju proizvodnog lanca, a posebno u sektoru čelikovih i cementiranih karbida koji predstavlja veći dio potrošnje volframa u Uniji, industrija Unije drastično je smanjila proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda.

               (82)

               Prije krize, trgovačka društva koja posluju u sektoru na kraju proizvodnog lanca imale su velike zalihe volframa koje se nisu povećale tijekom RRIP-a, što je dodatno utjecalo na razinu proizvodnje industrije Unije.

               (83)

               Budući da se proizvodnja smanjila, a industrija Unije je kapitalno intenzivna zbog čega je nužno da održava određeni obujam proizvodnje kako bi održala što niži fiksni trošak po proizvodnoj jedinici, profitabilnost je ozbiljno ugrožena.

               (84)

               Međutim, analiza industrije Unije prije krize dokazuje učinkovitost antidampinških mjera na snazi. Ispitni postupak je pokazao da su najveći proizvođači iz Unije izvršili važna ulaganja kako bi izbjegli poremećaje u vezi sa sirovinama, a u isto su vrijeme mogli konkurirati na tržištu i zadržati povoljan položaj.

         7.3.   Uvoz iz ostalih zemalja

               (85)

               Procjenjuje se da se obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio za 36 % s oko 1 500 tona 2006. na oko 675 tona u RRIP-u. Tržišni udio iz ostalih zemalja povećan je s 10,5 % 2006. na 17,9 % u RRIP-u. Njihova prosječna uvozna cijena smanjila se za 8,9 % tijekom 2006. i RRIP-a. Glavne zemlje uvoznice bile su Južna Koreja i SAD.

               (86)

               Tržišni udio uvoza iz Južne Koreje udvostručio se tijekom razmatranog razdoblja (s 2,2 % na 4,4 %). Međutim, raspoloživi podaci ukazuju na to da je tijekom RRIP-a taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile neznatno niže od onih industrije Unije (6,6 %), ali više (9,8 %) od cijena uvoza podrijetlom iz NRK-a.

               (87)

               Tržišni udio uvoza iz SAD-a smanjio se za 15,1 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja (s 4,2 % na 3,6 %). Raspoloživi podaci ukazuju na to da je tijekom RRIP-a taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile više od onih industrije Unije i stoga također značajno više (31 %) od cijena uvoza podrijetlom iz NRK-a.

               (88)

               Zaključno, Južna Koreja i SAD koji su među glavnim uvoznicima volframovog karbida u EU nisu uvozom mogli negativno utjecati na situaciju industrije Unije najviše zbog razina njihovih cijena (sličnih ili čak viših od cijena industrije Unije), a u slučaju SAD-a i zbog sve manjeg tržišnog udjela.

         8.   Zaključak

               (89)

               Zahvaljujući učinkovitosti antidampinških pristojba na snazi, industrija Unije uspjela se djelomično oporaviti od učinaka prethodnog štetnog dampinga.

               (90)

               Ipak, ne može se zaključiti da je stanje industrije Unije sigurno. Iako su se gotovo svi pokazatelji štete u vezi s financijskim rezultatom proizvođača iz Unije – poput profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka – poboljšali tijekom prvih godina razmatranog razdoblja, ispitni je postupak pokazao da su se svi pokazatelji štete tijekom RRIP-a pogoršali.

               (91)

               Neovisno o činjenici da se smanjenje potražnje tijekom RRIP-a može djelomično pripisati gospodarskoj krizi, ispitni je postupak pomno ispitao učinak jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a na stanje industrije Unije.

               (92)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52., obujam uvoza iz NRK-a zaista se smanjio između 2006. i RRIP-a. Cijene tog uvoza smanjile su se za 14 % tijekom tog istog razdoblja, što, kad se analizira s obzirom na četverogodišnje razdoblje, odražava razvoj cijena industrije Unije. Treba napomenuti, ipak, da se značajan pad u cijeni kineskog dampinškog uvoza dogodio između 2006. i 2007. (za 15 %), tj. znatno prije gospodarske krize u razdoblju oporavka industrije Unije. Cijene dampinškog uvoza iz NRK-a od tada su se stabilizirale i čini se da je njihovo smanjenje povezano s financijskom krizom ograničeno. Trenutak značajnog smanjenja cijena kineskih izvoznika (prije krize) mogao bi ukazivati na to da su osmislili jaku i usredotočenu strategiju kojom bi smanjili cijene industrije Unije. Razlika u cijenama između kineskog izvoza i izvoza industrije Unije iznosila je 27 % 2007. i 22,8 % 2008.

               (93)

               Izvozne cijene iz Kine su 2008. bile 22,8 % niže od cijena industrije Unije. Tijekom RRIP-a, ta se razlika smanjila na 15,7 %. Zbog velikog smanjenja potrošnje, proizvođači iz Unije morali su smanjiti svoje cijene kako bi zadržali tržišni udio.

               (94)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 57., obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se za 36 % u skladu sa smanjenjem potrošnje. Unatoč povećanju tržišnog udjela, učinak tog uvoza na stanje u industriji Unije ne može se smatrati negativnim, kako je prikazano u gornjoj uvodnoj izjavi 88.

               (95)

               U pogledu održivosti industrije Unije, treba napomenuti da su dokazi prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazali da je industrija Unije prema uobičajenim tržišnim uvjetima mogla konkurirati uvozu iz trećih zemalja, a čak i kad su cijene bile niže od cijena proizvođača iz Unije, ta razlika nije bila značajna kao razlika u odnosu na cijene iz Kine, kako je navedeno gore u uvodnim izjavama 85. do 88.

               (96)

               Zahvaljujući poboljšanju stanja industrije Unije tijekom godina koje su prethodile RRIP-u, industrija je uložila u naprednu tehnologiju za proizvodnju dotičnog proizvoda od otpada, čime je djelomično zaobišla poremećaje u vezi sa sirovinama.

               (97)

               Uzimajući u obzir cjelokupno stanje industrije Unije i uvoz iz NRK-a u razdoblju između 2006. i RRIP-a, zaključno, s obzirom na pozitivan razvoj nekih pokazatelja koji se odnose na industriju Unije, smatra se da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je ispitano bi li došlo do ponavljanja štete u slučaju da mjere prestanu vrijediti.

         E.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

   1.   Uvodne napomene

               (98)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 89. do 97., uvođenje antidampinških mjera omogućilo je industriji Unije oporavak od pretrpljene štete, no samo u određenoj mjeri. Zaista, kada su se iznimne razine potrošnje u Uniji koje su bile prisutne tijekom većeg dijela razmatranog razdoblja značajno smanjile tijekom RRIP-a, industrija Unije našla se u osjetljivom i ranjivom položaju i još je uvijek izložena štetnom učinku dampinškog uvoza iz NRK-a.

               (99)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe procijenjen je uvoz iz dotične zemlje kako bi se utvrdilo postoji li vjerojatnost nastavka štete.

         2.   Obujam i cijene kineskog izvoza u treće zemlje

               (100)

               Utvrđeno je da su cijene kineskog izvoza na tržištima ostalih trećih zemalja također niže od onih koje su se naplaćivale Europskoj uniji (između 10 i 20 % niže tijekom različitih godina razmatranog razdoblja, osim 2007.). Količina prodaje kineskog izvođača zemljama koje nisu članice EU-a bila je značajna i predstavljala je više od 80 % ukupnog izvoza tog izvoznika. Stoga se smatralo da će, ako mjere isteknu, kineski proizvođači izvoznici na taj način dobiti poticaj za preusmjeravanje značajne količine izvoza iz ostalih trećih zemalja na privlačnije tržište Unije.

         3.   Rezervni kapacitet na tržištu NRK-a

               (101)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. do 42., podaci prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazali su da je u NRK-u dostupan značajan rezervni kapacitet. Uočeni su jasni pokazatelji koji navode na zaključak da bi se, u nedostatku antidampinških mjera, veliki dio ovog rezervnog kapaciteta mogao iskoristiti za povećanje izvoza u Uniju. To se posebno potvrđuje jer nema pokazatelja da bi tržišta trećih zemalja ili kinesko domaće tržište mogli prihvatiti bilo kakvu dodatnu proizvodnju iz NRK-a.

         4.   Zaključak

               (102)

               Industrija Unije trpi štetu učinaka kineskog dampinškog uvoza već nekoliko godina i trenutačno je još uvijek u nesigurnom gospodarskom položaju.

               (103)

               Kako je prethodno navedeno, industrija Unije uspjela se oporaviti od kineske dampinške prakse zahvaljujući antidampinškim mjerama na snazi. Međutim, tijekom RRIP-a našla se u teškoj gospodarskoj situaciji uglavnom zbog gospodarske krize. U tom smislu, bude li industrija Unije izložena povećanom obujmu dampinškog uvoza iz dotične zemlje po niskim cijenama, to će dovesti do daljnjeg opadanja njezine prodaje, tržišnog udjela i prodajnih cijena, kao i daljnjeg pogoršanja financijskog položaja.

               (104)

               Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 56., također je utvrđeno da činjenica da su prodajne cijene kineskih proizvođača snizile cijene industrije Unije u prosjeku za 11 % ukazuje na to da bi u odsutnosti mjera kineski proizvođači izvoznici vjerojatno izvozili dotični proizvod na tržište Unije po cijenama znatno nižim od cijena industrije Unije.

               (105)

               U pogledu nalaza dobivenih tijekom ispitnog postupka, a posebno rezervnog kapaciteta u NRK-u, poremećaja na tržištu sirovina, mogućnosti proizvođača izvoznika iz dotične zemlje da skupe i/ili preusmjere svoj obujam izvoza na tržište Unije, ponašanja kineskih izvoznika u vezi s određivanjem cijena u ostalim trećim zemljama i privlačnosti unosnijeg tržišta Unije, bilo kakvo stavljanje mjera izvan snage dovelo bi do vjerojatnog nastavka štete. On bi bio još ozbiljniji uzme li se u obzir trenutačna gospodarska kriza.

         F.   INTERES UNIJE

   1.   Uvod

               (106)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.

               (107)

               Treba podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične stranke.

               (108)

               Na ovoj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.

         2.   Interes industrije Unije

               (109)

               U pogledu zaključaka vezanih uz položaj industrije Unije kako je navedeno u uvodnim izjavama 89. do 97., i u skladu s argumentima koji se odnose na analizu vjerojatnosti nastavka štete kako je navedeno u uvodnim izjavama 102. do 105., također se može smatrati da bi industrija Unije vjerojatno doživjela ozbiljno pogoršanje financijskog položaja u slučaju isteka antidampinških pristojba.

               (110)

               Smatra se da bi nastavak uvođenja mjera koristio industriji Unije koja bi u tom slučaju mogla povećati obujam prodaje i, vrlo vjerojatno, prodajne cijene i time stvoriti potrebnu razinu prihoda koja bi joj omogućila nastavak ulaganja u nove tehnologije za njezina proizvodna postrojenja. U suprotnom bi prekid mjera zaustavio oporavak industrije Unije, značajno narušavajući njezinu održivost, što bi dovelo u pitanje i samo njezino postojanje te na taj način smanjilo ponudu i konkurentnost na tržištu.

         3.   Interes uvoznikâ/korisnikâ

               (111)

               Javio se jedan korisnik i dostavio odgovor na upitnik. Taj je korisnik koji surađuje tvrdio da nastavak mjera ne bi imao negativan učinak na konkurenciju na tržištu Unije, već da bi, upravno suprotno, omogućio industriji na kraju proizvodnog lanca veći raspon dobavljača koji bi se natjecali po tržišnim cijenama.

               (112)

               Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan za korisnike (14). Usprkos postojanju mjera, uvoznici/korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, između ostalog, iz NRK-a. Osim toga, nisu dane nikakve naznake o poteškoćama koje imaju u pronalaženju ostalih izvora. Stoga se zaključuje da nije vjerojatno da će zadržavanje antidampinških mjera imati ozbiljan učinak na uvoznike/korisnike u Uniji.

         4.   Zaključak

               (113)

               Može se očekivati da će učinci nastavka mjera pomoći industriji Unije, uz posljedične pozitivne učinke na uvjete tržišnog natjecanja na tržištu Unije i smanjenje opasnosti od zatvaranja i smanjenja broja zaposlenih.

               (114)

               Dodatno se može očekivati da će nastavak mjera donijeti koristi korisnicima/uvoznicima održavajući širi raspon dobavljača na tržištu Unije.

               (115)

               Uzimajući u obzir gore navedenu analizu, zaključuje se da nastavak mjera nije protivan interesu Unije.

         G.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (116)

               Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.

               (117)

               Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz NRK-a trebaju zadržati. Napominje se da se te mjere sastoje od pristojba ad valorem,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 2849 90 30 i ex 3824 30 00 (15) (oznaka TARIC 3824300010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stopa pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 33 %.
   3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 21. ožujka 2011.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         MARTONYI J.

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 264, 27.9.1990., str. 7.

      (3)  SL L 264, 27.9.1990., str. 59.

      (4)  SL L 248, 23.9.1994., str. 8.

      (5)  SL L 64, 22.3.1995., str. 1.

      (6)  SL L 111, 9.4.1998., str. 1.

      (7)  SL L 395, 31.12.2004., str. 56.

      (8)  SL L 202, 3.8.2005., str. 1.

      (9)  SL C 115, 20.5.2009., str. 18.

      (10)  SL C 322, 30.12.2009., str. 23.

      (11)  Točan postotak ne može se objaviti zbog povjerljivosti.

      (12)  Provedbena uredba Vijeća (EZ) br. 1275/2005 od 26. srpnja 2005. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2268/2004 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 202, 3.8.2005., str. 1.).

      (13)  Vidjeti uvodnu izjavu 65. Uredbe (EZ) br. 2268/2004.

      (14)  Vidjeti uvodnu izjavu 101. Uredbe (EZ) br. 2268/2004.

      (15)  Čestice su nepravilne i nemaju slobodan protok u odnosu na čestice praha koje su „spremne za prešanje”, koje su ovalne ili u obliku zrnca, homogene i slobodnog protoka. Pomanjkanje protočnosti može se mjeriti i utvrditi kalibriranim lijevkom odnosno mjeračem protoka sukladno normi ISO 4490.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1200/2014 оd 6. studenoga 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               7.11.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 321/8

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1200/2014
   оd 6. studenoga 2014.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 6. studenoga 2014.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG
      Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  AL

                  54,3

                  MA

                  79,8

                  MK

                  65,0

                  ZZ

                  66,4

                  0707 00 05

                  AL

                  78,9

                  JO

                  193,6

                  MK

                  74,3

                  TR

                  129,4

                  ZZ

                  119,1

                  0709 93 10

                  MA

                  60,4

                  TR

                  118,7

                  ZZ

                  89,6

                  0805 20 10

                  MA

                  121,8

                  TR

                  61,9

                  ZZ

                  91,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  TR

                  66,9

                  ZZ

                  66,9

                  0805 50 10

                  AR

                  78,7

                  MA

                  52,7

                  TR

                  91,4

                  ZZ

                  74,3

                  0806 10 10

                  BR

                  315,5

                  LB

                  284,9

                  PE

                  348,3

                  TR

                  138,3

                  US

                  400,6

                  ZA

                  133,6

                  ZZ

                  270,2

                  0808 10 80

                  AR

                  153,3

                  BA

                  46,1

                  BR

                  51,7

                  CA

                  88,6

                  CL

                  86,8

                  CN

                  68,5

                  NZ

                  136,2

                  US

                  193,3

                  ZA

                  160,7

                  ZZ

                  109,5

                  0808 30 90

                  CN

                  118,3

                  ZA

                  57,4

                  ZZ

                  87,9

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1683 оd 19. rujna 2016. o 253. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom

text:
               20.9.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 254/18

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1683
   оd 19. rujna 2016.
   o 253. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 881/2002 od 27. svibnja 2002. o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom (1), a posebno njezin članak 7. stavak 1. točku (a) i članak 7.a stavak 5.,
   budući da:

               (1)

               U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navode se osobe, skupine i subjekti na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora u skladu s tom Uredbom.

               (2)

               Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda odlučio je 14. rujna 2016. izmijeniti dva unosa na popisu osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuje zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način ažurirati,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 19. rujna 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

            vršitelj dužnosti voditelja službe za instrumente vanjske politike

      (1)  SL L 139, 29.5.2002., str. 9.

      PRILOG
      Sljedeći unosi pod naslovom „Fizičke osobe” u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 mijenjaju se kako slijedi:

                  (a)

                  „Ali Ben Taher Ben Faleh Ouni Harzi (također poznat kao Abou Zoubair). Datum rođenja: 9.3.1986. Mjesto rođenja: Ariana, Tunis. Državljanstvo: tunisko. Broj putovnice: W342058 (tuniska putovnica izdana 14.3.2011., istječe 13.3.2016.). Nacionalni identifikacijski broj: 08705184 (broj tuniske nacionalne osobne iskaznice izdane 24.2.2011.). Adresa: (a) 18 Mediterranean Street, Ariana, Tunis; (b) Sirijska Arapska Republika (lociran u ožujku 2015.); (c) Irak (moguća alternativna lokacija u ožujku 2015.); (d) Libija (prethodno lociran). Ostale informacije: (a) fizički opis: boja očiju: smeđa; visina: 171 cm; (b) fotografija dostupna za uvrštenje na posebnu objavu Interpola i Vijeća sigurnosti UN-a; (c) ime oca Taher Ouni Harzi, ime majke Borkana Bedairia. Datum određenja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 10.4.2015.” zamjenjuje se sljedećim:
                  „Ali Ben Taher Ben Faleh Ouni Harzi (alias: Abou Zoubair). Datum rođenja: 9.3.1986. Mjesto rođenja: Ariana, Tunis. Državljanstvo: tunisko. Broj putovnice: W342058 (tuniska putovnica izdana 14.3.2011., istekla 13.3.2016.). Nacionalni identifikacijski broj: 08705184 (broj tuniske nacionalne osobne iskaznice izdane 24.2.2011.). Adresa: (a) 18 Mediterranean Street, Ariana, Tunis; (b) Sirijska Arapska Republika (lociran u ožujku 2015.); (c) Irak (moguća alternativna lokacija u ožujku 2015.); (d) Libija (prethodno lociran). Ostale informacije: (a) fizički opis: boja očiju: smeđa; visina: 171 cm; (b) fotografija dostupna za uvrštenje na posebnu objavu Interpola i Vijeća sigurnosti UN-a; (c) ime oca Taher Ouni Harzi, ime majke Borkana Bedairia. Navodno ubijen u zračnom napadu u Mosulu, Irak, u lipnju 2015. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom i.: 10.4.2015.”

                  (b)

                  „Tarak Ben Taher Ben Faleh Ouni Harzi (također poznat kao Abou Omar Al Tounisi). Datum rođenja: 3.5.1982. Mjesto rođenja: Tunis, Tunis. Državljanstvo: tunisko. Broj putovnice: Z050399 (tuniska putovnica izdana 9.12.2003., istekla 8.12.2008.). Nacionalni identifikacijski broj: 04711809 (broj tuniske nacionalne osobne iskaznice izdane 13.11.2003.). Adresa: (a) 18 Mediterranean Street, Ariana, Tunis; (b) Sirijska Arapska Republika (lociran u ožujku 2015.); (c) Irak (moguća alternativna lokacija u ožujku 2015.); (d) Libija (prethodno lociran). Ostale informacije: (a) fizički opis: boja očiju: smeđa; visina: 172 cm; (b) fotografija dostupna za uvrštenje na posebnu objavu Interpola i Vijeća sigurnosti UN-a; (c) ime oca Taher Ouni Harzi, ime majke Borkana Bedairia. Datum određenja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 10.4.2015.” zamjenjuje se sljedećim:
                  „Tarak Ben Taher Ben Faleh Ouni Harzi (alias: Abou Omar Al Tounisi). Datum rođenja: 3.5.1982. Mjesto rođenja: Tunis, Tunis. Državljanstvo: tunisko. Broj putovnice: Z050399 (tuniska putovnica izdana 9.12.2003., istekla 8.12.2008.). Nacionalni identifikacijski broj: 04711809 (broj tuniske nacionalne osobne iskaznice izdane 13.11.2003.). Adresa: (a) 18 Mediterranean Street, Ariana, Tunis; (b) Sirijska Arapska Republika (lociran u ožujku 2015.); (c) Irak (moguća alternativna lokacija u ožujku 2015.); (d) Libija (prethodno lociran). Ostale informacije: (a) fizički opis: boja očiju: smeđa; visina: 172 cm; (b) fotografija dostupna za uvrštenje na posebnu objavu Interpola i Vijeća sigurnosti UN-a; (c) ime oca Taher Ouni Harzi, ime majke Borkana Bedairia. Navodno ubijen u Siriji u lipnju 2015. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom i.: 10.4.2015.”