title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1080 od 22. srpnja 2020. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  23.7.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 238/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1080
         od 22. srpnja 2020.
         o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK
         1.1.   Mjere na snazi

                     (1)

                     U svibnju 2014. Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 470/2014 (2) uvela konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”) („početne mjere”).

                     (2)

                     U kolovozu 2015., nakon ponovljenog ispitnog postupka u pogledu apsorpcije na temelju članka 12. osnovne uredbe, Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/1394 (3) izmijenila početne mjere. Pojedinačne antidampinške pristojbe iznose od 17,5 % do 75,4 %. Na sva ostala društva primjenjuje se antidampinška pristojba na razini cijele zemlje od 67,1 % („mjere na snazi”).

                     (3)

                     Komisija je u zasebnom postupku u svibnju 2014. uvela kompenzacijske pristojbe u rasponu od 3,2 % do 17,1 % (4).

               1.2.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

                     (4)

                     Nakon objave obavijesti o skorom isteku mjera na snazi (5), udruženje EU ProSun Glass („podnositelj zahtjeva”), koje čini više od 25 % ukupne proizvodnje solarnog stakla u Uniji, zatražilo je 13. veljače 2019. pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera („zahtjev za reviziju”). Tvrdilo je da bi istekom početnih mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga te nastavka i ponavljanja štete industriji Unije.

                     (5)

                     Komisija je 14. svibnja 2019. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (6) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na snazi u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

               1.3.   Ispitni postupak

         1.3.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (6)

                     Razdoblje ispitnog postupka revizije („RIPR”) obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2018. Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do kraja RIPR-a („razmatrano razdoblje”).

               1.3.2.   Zainteresirane strane

                     (7)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je sve zainteresirane strane pozvala da sudjeluju u ispitnom postupku. Konkretno, stupila je u kontakt s podnositeljem zahtjeva, poznatim proizvođačima iz Unije, poznatim proizvođačima izvoznicima iz NRK-a, poznatim nepovezanim uvoznicima, korisnicima proizvoda iz postupka revizije u Uniji i tijelima NRK-a.

                     (8)

                     Sve zainteresirane strane pozvane su da u rokovima utvrđenima u Obavijesti o pokretanju postupka izraze svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze. Zainteresiranim stranama pružena je i mogućnost da zatraže saslušanje pred ispitnim službama Komisije i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima („službenik za saslušanje”).

                     (9)

                     Jedan proizvođač iz Unije zatražio je da njegovo ime bude povjerljivo jer bi sudjelovanje skupine kojoj pripada u postupku moglo imati negativne posljedice na poslovanje skupine u Kini i moglo bi dovesti do odmazde među kupcima. Komisija je razmotrila taj zahtjev. Zaključila je da je sama prisutnost skupine u Kini apstraktna opasnost te da nije dovoljna da bi se pretvorila u stvarnu prijetnju odmazde. Službama Komisije nije predstavljen nikakav konkretan dokaz u tom pogledu. Nadalje, nijedna poslovna aktivnost skupine u Kini nije povezana s industrijom solarnog stakla. Komisija je na temelju toga odlučila odbiti zahtjev.

                     (10)

                     Društvo se zbog tog pitanja obratilo službeniku za saslušanje. Službenik za saslušanje podržao je odbijenicu Komisije jer je smatrao da se zahtjev za povjerljivost temelji na pretpostavkama o mogućoj odmazdi, a ne na stvarnim prijetnjama za društvo ili skupinu i zato što društvo nije dostavilo nikakve nove činjenice ili informacije koje bi opravdale promjenu prethodne odluke.

                     (11)

                     Nekoliko strana zatražilo je saslušanje sa službama Komisije. Saslušanje s Komisijom i dvama proizvođačima iz Unije u uzorku održano je 9. siječnja 2020. Saslušanje sa subjektima REC Group, Solitek i EU ProSun, udruženjem koje zastupa nekoliko korisnika, održano je 11. veljače 2020. Saslušanja su se odnosila na argumente različitih strana koji su dodatno objašnjeni u odjeljcima od 4. do 6. o šteti i interesu Unije.

               1.3.3.   Odabir uzorka

                     (12)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi u skladu s člankom 17. osnovne uredbe mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana.

               1.3.3.1.   Odabir uzorka proizvođačâ iz Unije

                     (13)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođačâ iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. Uzorak se sastojao od dvaju proizvođača iz Unije koji čine više od 80 % proizvodnje proizvoda iz postupka revizije u Uniji. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Jedina primjedba koju je primio podnositelj zahtjeva bila je u korist uzorka. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije. Sastoji se od sljedećih dvaju društava:

                                 —

                                 Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH („Saint Gobain Solar”),

                                 —

                                 Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („Interfloat Group”).

               1.3.3.2.   Odabir uzorka uvoznikâ

                     (14)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka i pozvala ih da sudjeluju u ovom ispitnom postupku.

                     (15)

                     Nisu surađivali nepovezani uvoznici u Uniji.

               1.3.3.3.   Odabir uzorka proizvođačâ izvoznikâ iz NRK-a

                     (16)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku.

                     (17)

                     Nijedno društvo iz NRK-a nije se javilo u roku. Jedno društvo iz NRK-a poslalo je podnesak sa zakašnjenjem, ali na kraju nije surađivalo.

                     (18)

                     Stoga je Komisija verbalnom notom od 24. svibnja 2019. obavijestila tijela NRK-a da pri ispitivanju nastavka ili ponavljanja dampinga namjerava pribjeći upotrebi raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Tijela NRK-a nisu odgovorila na verbalnu notu.

               1.3.4.   Upitnici i posjeti radi provjere

                     (19)

                     Komisija je poslala upitnike vladi NRK-a („kineska vlada”) i dvama proizvođačima iz Unije u uzorku. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik. Oba proizvođača iz Unije u uzorku dostavila su odgovore na upitnik.

                     (20)

                     Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 18. osnovne uredbe, Komisija je provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama dvaju proizvođača iz Unije u uzorku.

               1.3.5.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

                     (21)

                     Budući da su pri pokretanju ispitnog postupka bili raspoloživi dostatni dokazi koji su upućivali na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za svoj ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, podnesu informacije i dostave popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i nije primljen nikakav podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe unutar utvrđenog roka.

                     (22)

                     Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka navela i da je s obzirom na raspoložive dokaze privremeno odabrala Tursku kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti. Komisija je nadalje navela da će ispitati druge moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe.

                     (23)

                     Komisija je 14. lipnja 2019. bilješkom („bilješka od 14. lipnja”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je u toj bilješci navela popis svih faktora proizvodnje, kao što su sirovine, rad i energija koji se koriste u proizvodnji solarnog stakla. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti, potvrdila svoju namjeru da odabere Tursku kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju. Komisija nije primila primjedbe na bilješku od 14. lipnja.

                     (24)

                     Komisija je 17. veljače 2020. drugom bilješkom („bilješka od 17. veljače”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, s Turskom kao reprezentativnom zemljom. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit utvrditi na temelju raspoloživih informacija za društvo Şişecam/Trakya, proizvođača iz reprezentativne zemlje. Nisu primljene nikakve primjedbe.

               1.3.6   Daljnji postupak

                     (25)

                     Komisija je 26. svibnja 2020. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe. Svim je stranama odobreno razdoblje u kojem su mogle podnijeti primjedbe na objavu. Podnositelj zahtjeva EU ProSun i udruženje proizvođača fotonaponskih sustava Unije European Solar Manufacturing Council (u daljnjem tekstu ESMC) podnijeli su primjedbe.

                     (26)

                     Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih je uzela u obzir. Saslušanje sa službama Komisije i udruženjem EU ProSun održano je 9. lipnja 2020.

               2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1.   Proizvod iz postupka revizije

                     (27)

                     Proizvod iz postupka revizije solarno je staklo koje se sastoji od kaljenog natrij-kalcijeva stakla s udjelom željeza nižim od 300 ppm, sunčeve propusnosti veće od 88 % (mjereno u skladu sa spektrom zračenja AM 1,5 od 300 do 2 500 nm), toplinskog otpora do 250 °C (mjereno u skladu s normom EN 12150), otpornosti na toplinske šokove od Δ 50 K (mjereno u skladu s normom EN 12150) i mehaničke čvrstoće od 90 N/mm2 ili veće (mjereno u skladu s normom EN 1288-3) podrijetlom iz Narodne Republike Kine, koje je trenutačno obuhvaćeno oznakom KN ex 7007 19 80 (oznake TARIC 7007198012, 7007198018, 7007198080 i 7007198085) („proizvod iz postupka revizije”, koji se uobičajeno naziva „solarno staklo”).

                     (28)

                     Solarno staklo može biti s uzorcima ili bez njih, s prozirnom ili difuznom površinom ili s različitim obradama ruba. Različiti uzorci mogu se nalaziti na objema stranama stakla ili samo na jednoj strani. Solarno staklo može biti probušeno, a može se i otiskivati primjenom, primjerice, boja za keramiku. Površina stakla može se obraditi upotrebom različitih tehnologija. Najčešća je antirefleksni premaz, koji se nanosi prije ili poslije postupka temperiranja. Druge tehnologije omogućuju premazivanje stakla tankim funkcionalnim slojevima koji pružaju svojstva veće propusnosti, samočišćenja, stvaranja zaštitnog filma (engl. anti-soiling) i čvrstoće.

                     (29)

                     Solarno staklo jedna je od komponenata za proizvodnju fotonaponskih modula od kristalnog silicija i tankoslojnih fotonaponskih modula za proizvodnju električne energije („fotonaponski moduli”) te ravnih kolektora fototermalne energije koji služe, primjerice, za grijanje vode („fototermalni moduli”). Koristi se i u izgradnji staklenika (takozvano „staklo za hortikulturu” ili „staklo za staklenike”).

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (30)

                     Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, solarno staklo koje proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, solarno staklo koje se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a i solarno staklo koje se uvozi u Uniju iz NRK-a ima ista osnovna fizikalna i kemijska svojstva te istu krajnju namjenu. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

               3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

                     (31)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe i kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera koje su na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz NRK-a.

               3.1.   Nesuradnja društava u uzorku i kineske vlade

                     (32)

                     U ispitnom postupku nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik. Nisu dostavljene informacije o navodnim znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Isto tako, nijedan proizvođač izvoznik nije dostavio odgovor na upitnik.

                     (33)

                     Kineska vlada nije dostavila nikakav odgovor na upitnik niti se osvrnula na dokaze iz dokumentacije predmeta koju je dostavio podnositelj zahtjeva, uključujući „Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite” („Izvješće”) (7).

                     (34)

                     Komisija je 24. svibnja i 25. lipnja 2019. obavijestila kinesku vladu da zbog izostanka svake suradnje izvoznikâ/proizvođačâ iz NRK-a namjerava temeljiti svoje nalaze na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Komisija je istaknula i da nalazi koji se temelje na raspoloživim podacima mogu biti manje povoljni za predmetnu stranu te ju je pozvala da dostavi primjedbe. Kineska vlada nije dostavila nikakve primjedbe.

                     (35)

                     Stoga su se, u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe, nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili na raspoloživim podacima. Točnije, Komisija se oslonila na informacije iz zahtjeva za reviziju i statističke podatke koji su se temeljili na podacima koje su države članice dostavile Komisiji u skladu s člankom 14. stavkom 6. osnovne uredbe („baza podatka iz članka 14. stavka 6.”) te na podatke Eurostata. Osim toga, Komisija je upotrijebila i druge izvore javno dostupnih podataka, kao što su baze podataka Global Trade Atlas (8) („GTA”) i Orbis Bureau van Dijk (9) („Orbis”).

               3.2.   Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

         3.2.1.   Uobičajena vrijednost

                     (36)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „[u]običajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

                     (37)

                     Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „[a]ko se […] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

                     (38)

                     Kako je dodatno objašnjeno u odjeljku 3.2.2. u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku na temelju dostupnih dokaza zaključila da je primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

               3.2.2.   Postojanje znatnih poremećaja

         3.2.2.1.   Uvod

                     (39)

                     Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe utvrđuje se: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:

                                 —

                                 na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice,

                                 —

                                 prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove,

                                 —

                                 javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta,

                                 —

                                 nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu,

                                 —

                                 poremećaji u području troškova plaća,

                                 —

                                 pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.”

                     (40)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe u procjeni postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe uzima se u obzir, među ostalim, neiscrpan popis elemenata iz prethodne odredbe. Kada se vrši procjena postojanja znatnih poremećaja, na temelju članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe treba voditi računa o mogućem učinku jednog ili više od tih elemenata na cijene i troškove u zemlji izvoznici proizvoda iz postupka revizije. Budući da taj popis nije kumulativan, doista nije potrebno voditi računa o svim elementima kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog elementa s popisa ili više njih mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi ekonomskog i upravnog ustroja zemlje izvoznice vladi daju znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila.

                     (41)

                     U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je sljedeće: „Ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.”

                     (42)

                     Na temelju te odredbe Komisija je izradila Izvješće o Kini (vidjeti uvodnu izjavu 33., bilješku 7.), iz kojeg je vidljivo postojanje znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih čimbenika proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga), te u pojedinim sektorima (na primjer, čelika i kemikalija). Izvješće je u dokumentaciju ispitnog postupka uvršteno u fazi pokretanja. U trenutku pokretanja postupka u kojem je Izvješće bilo sastavni dio, zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka. Nisu primljene nikakve primjedbe.

                     (43)

                     Zahtjev za reviziju koji je podnio podnositelj zahtjeva sadržavao je dodatne dokaze o znatnim poremećajima u sektoru solarnog stakla u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b), kojima se Izvješće dopunjuje. Ti se dokazi odnose na različite poremećaje i nalaze se u nastavku u odjeljcima od 3.2.2.2 do 3.2.2.8.

                     (44)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 33., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

                     (45)

                     Komisija je ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u, s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je to učinila na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Ta analiza obuhvaćala je ispitivanje znatnih vladinih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije.

               3.2.2.2.   Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u NRK-u

                     (46)

                     Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i služi kao temelj za upravljanje gospodarstvom Kine. Temeljno je načelo sljedeće: „proizvodna sredstva u socijalističkom javnom vlasništvu, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu jest „pokretačka sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (10). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva, ne samo da su moguće znatne vladine intervencije u gospodarstvu nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga jer se u njemu upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (11).

                     (47)

                     Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a međusobno su povezane na svakoj razini (pravna, institucionalna, osobna) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „Socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „Glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine.” (12) To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad kineskim gospodarskim sustavom. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

                     (48)

                     Kineska država provodi intervencionističku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (13). Intervencionistički gospodarski instrumenti koje primjenjuju kineska tijela raznovrsni su te uključuju sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja.

                     (49)

                     Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjerom kineskoga gospodarstva upravlja se u okviru složenog sustava industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Planovi su na pokrajinskoj razini podrobni, dok se u nacionalnim planovima određuju širi ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju ostvariti. Izričiti proizvodni ciljevi bili su uobičajeni u prošlim ciklusima planiranja, a sad ih sadržavaju samo određeni planovi. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti praktički moraju prilagođavati svoje poslovne aktivnosti stvarnosti koja je određena sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.5. u nastavku) (14).

                     (50)

                     Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu Kine prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve vladine industrijske politike umjesto da prvenstveno ocijene gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.2.2.8. u nastavku) (15). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava kao što su tržišta dionica, obveznica, privatnog vlasničkog kapitala itd. Uz bankarski sektor i ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (16).

                     (51)

                     Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvo javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje drugih ciljeva politike osim gospodarske učinkovitosti, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (17). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Tijela upotrebljavaju provjere ulaganja i različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važne alate za podupiranje ciljeva industrijske politike, kao što je održavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili poticanje domaće industrije (18).

                     (52)

                     Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim aksiomima koji omogućuju i potiču raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (19).

               3.2.2.3.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice

                     (53)

                     Poduzeća koja posluju u vlasništvu ili pod kontrolom države, koja država politički nadzire ili im pruža smjernice čine ključan dio gospodarstva u NRK-u.

                     (54)

                     Budući da Kina nije surađivala, Komisija ima ograničene informacije o vlasničkoj strukturi drugih društava koja posluju u sektoru solarnog stakla u NRK-u.

                     (55)

                     Kad je riječ o državnom vlasništvu, iako su dva najveća kineska proizvođača solarnog stakla (Xinyi Solar Holdings i Flat Glass Group) privatni subjekti, nekoliko ostalih velikih proizvođača poduzeća u državnom je vlasništvu, uključujući Dongguan CSG (u okviru skupine CSG Holding), Luoyang Glass i CNBM.

                     (56)

                     Kineska vlada i KPK održavaju strukture preko kojih imaju stalan utjecaj na poduzeća, osobito ona u državnom vlasništvu. Država (a u mnogim aspektima i KPK) ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća u državnom vlasništvu provode opće gospodarske politike nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u njihovu donošenju operativnih odluka. To se u pravilu postiže rotacijom kadrova između državnih tijela i poduzeća u državnom vlasništvu, prisutnošću članova partije u izvršnim tijelima poduzeća u državnom vlasništvu i partijskih ćelija u društvima te oblikovanjem korporativne strukture u sektoru poduzeća u državnom vlasništvu (20). Zauzvrat, poduzeća u državnom vlasništvu imaju poseban status u kineskom gospodarstvu koji im donosi niz gospodarskih koristi, ponajprije zaštitu od tržišnog natjecanja i povlašteni pristup relevantnim ulaznim elementima, uključujući financiranje (21). Elementi koji upućuju na postojanje državne kontrole nad poduzećima u sektoru solarnog stakla podrobnije su razrađeni u odjeljku 3.2.2.4. u nastavku.

                     (57)

                     Kad je riječ o državnom političkom nadzoru i davanju smjernica u sektoru solarnog stakla, analiza je iznijeta u odjeljcima 3.2.2.4 i 3.2.2.5 u nastavku. Uz visoku razinu vladina nadzora i intervencija u sektoru solarnog stakla opisanu u nastavku čak ni proizvođači solarnog stakla u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u slobodnim tržišnim uvjetima.

                     (58)

                     S obzirom na učestale državne intervencije u industriji solarnog stakla i znatan udio poduzeća u državnom vlasništvu u tom sektoru čak ni proizvođači u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u skladu s tržišnim uvjetima. Doista, i javna i privatna poduzeća u sektoru solarnog stakla ujedno se i politički nadziru i usmjeravaju kako je utvrđeno u odjeljku 3.2.2.5. u nastavku.

               3.2.2.4.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

                     (59)

                     Osim što kontrolira gospodarstvo vlasništvom nad poduzećima u državnom vlasništvu i drugim alatima, NRK može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u društvima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (22), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (23)), a društvo mora omogućiti uvjete za rad te partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” i da se pridržavaju partijske stege (24). U 2017. zabilježeno je da partijske ćelije postoje u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da se organizacije KPK-a sve više potiče da imaju konačnu riječ u donošenju poslovnih odluka u društvima u kojima djeluju (25). Ta se pravila općenito primjenjuju u cijelom kineskom gospodarstvu, u svim sektorima, uključujući i sektor solarnog stakla. Stoga je utvrđeno da se ta pravila primjenjuju i na proizvođače solarnog stakla i na dobavljače njihovih ulaznih materijala.

                     (60)

                     Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih materijala stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (26).

                     (61)

                     Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (27). Stoga prisutnost države u društvima, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu, u sektoru solarnog stakla i drugim sektorima (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih materijala) omogućava kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove.

               3.2.2.5.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

                     (62)

                     Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Sustav planiranja u Kini općenito dovodi do toga da se resursi usmjeravaju u sektore za koje je vlada utvrdila da su strateški ili u nekom drugom političkom smislu važni, umjesto da ih raspodjeljuje u skladu s tržišnim silama (28).

                     (63)

                     U 13. petogodišnjem planu nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja NRK-a („13. petogodišnji plan”), koji obuhvaća razdoblje 2016.–2020., a time i RIPR, naglašava se strateška vizija kineske vlade za razvoj i promicanje ključnih industrija kao što je industrija solarne energije. Trinaesti petogodišnji plan sljednik je 12. petogodišnjeg plana, u kojem je industrija solarnog stakla podržana kao ključno područje za razvoj proizvodnje.

                     (64)

                     U 30. poglavlju 13. petogodišnjeg plana izražena je predanost kineske vlade „[uspostavi] suvremenog energetskog sustava”. Ponajprije se u odjeljku 1. tog poglavlja nalaze čvrsti dokazi u prilog tomu da kineska vlada industriju solarnog stakla i dalje smatra poticanom industrijom. Doista, u odjeljku 1. navodi se da će „[kineska vlada] nastaviti poticati razvoj […] fotonaponske energije” i da će „[kineska vlada] poboljšati politike kojima se potiče proizvodnja energije iz […] solarne […] energije”. Nadalje, u kontekstu projekata energetskog razvoja optimizirat će se „razvoj […] fotovoltaične energije u sjevernim, sjeveroistočnim i sjeverozapadnim regijama te u obalnim područjima”. Ti izvadci pokazuju da kineska vlada i dalje podupire i industriju solarnog stakla, koja je ključna za razvoj industrije solarne energije.

                     (65)

                     U 13. planu za građevinske materijale isto se navode različite vrste stakla, uključujući kvarcno staklo i kvarcne proizvode visokog stupnja čistoće, multifunkcionalno premazano staklo visoke učinkovitosti, tehnologiju pripreme za elektrokromno/termokromno staklo, tehnologiju pripreme za proizvode od stakla u kojima su objedinjene fotonaponska i fototermalna struktura i funkcija.

                     (66)

                     Kineska vlada donijela je 2018. nove regulatorne mjere za fotonaponske instalacije (Obavijest o fotonaponskoj proizvodnji energije iz 2018. (koja se naziva „politika 531” jer je objavljena 31. svibnja 2018.)), u kojima se zadržavaju subvencije iako su one nešto smanjene. U okviru te politike kineska vlada znatno je smanjila godišnju kvotu za novi solarni kapacitet koji ispunjava uvjete za državne subvencije.

                     (67)

                     Zeleni razvoj potiče se i u strategiji „Made in China 2025” („MIC2025”). Staklo se podupire u okviru strategije MIC2025 te je posebno uključeno u Katalog za „četiri bitna” razvoja industrije iz 2016. (MIC2025), u poglavlju 9. „Novi materijali”, pododjeljku II. „Ključni osnovni materijali”: u točki 24. navodi se popis materijala na bazi stakla, a u točki 29. navodi se popis kvarcnog stakla i kvarcnih proizvoda visokog stupnja čistoće.

                     (68)

                     Stoga se smatra da je solarno staklo dio poticane industrije.

                     (69)

                     Nadalje, u „Odluci br. 40 Državnog vijeća o donošenju i provedbi privremenih odredbi o promicanju industrijskog restrukturiranja” (koja se zajedno s „Privremenim odredbama o promicanju industrijskog restrukturiranja” spominje kao „Odluka br. 40”) navodi se da će kineska vlada aktivno podupirati razvoj industrija novih energija i ubrzati razvoj solarne energije (29), nalaže se svim financijskim institucijama da osiguraju kreditnu podršku samo za poticane projekte i obećava se provedba „drugih povlaštenih politika za poticane projekte” (30).

                     (70)

                     Osim toga, „Odlukom br. 9 Državnog vijeća o donošenju i provedbi Kataloga uputa za industrijsko restrukturiranje” („Odluka br. 9”) „aktivno se potiče” kinesku vladu i javne agencije da „usmjeravaju razvoj određenih industrija, optimiziraju nadgradnju industrijske strukture”. U točki 12. podtočki 2. Odluke br. 9 posebno se spominje poticanje proizvodnje „ultra čistog float-stakla za industriju solarne energije”. Ta odluka, na snazi do 2020., zamijenjena je 2019. „Odlukom br. 29 Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme o donošenju i provedbi Kataloga smjernica za industrijsko restrukturiranje (izdanje iz 2019.)”, u kojoj se nalazi isti navod u točki 12. podtočki 2.

                     (71)

                     Naposljetku, Nacionalnim planom za srednjoročni i dugoročni znanstveni i tehnički razvoj (2006.–2020.), koji obuhvaća RIPR, jamči se da će se „pridati najveća važnost financiranju politika”, „poticati financijske institucije da daju potporu u obliku povlaštenih kredita glavnim nacionalnim znanstvenim i tehnološkim industrijalizacijskim projektima”, „poticati financijske institucije na poboljšanje i jačanje financijskih usluga za visokotehnološka poduzeća” te da će se „provesti povlaštene porezne politike radi promicanja razvoja visokotehnoloških poduzeća”. Budući da se barem neki proizvođači izvoznici solarnog stakla smatraju „poduzećima visoke i nove tehnologije” („HNTE”), tim Nacionalnim planom dodatno se potvrđuje status industrije solarnog stakla kao poticane industrije.

                     (72)

                     Čini se da kineska vlada usmjerava razvoj industrije solarne energije općenito, a time i industrije solarnog stakla, u skladu sa širokim rasponom alata politike i direktiva. S pomoću tih alata politike i direktiva kineska vlada usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja sektora solarnog stakla.

                     (73)

                     Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju solarnog stakla. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

               3.2.2.6.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

                     (74)

                     Prema podacima u dokumentaciji kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tomu činjenica da je, iako se kineski zakon o stečaju službeno temelji na načelima koja su slična onima u odgovarajućim zakonima u drugim zemljama, jedno od glavnih obilježja kineskog sustava njegova sustavna nedovoljna provedba. Broj stečaja i dalje je iznimno nizak u odnosu na veličinu gospodarstva zemlje, posebno zbog toga što postupci u slučaju nesolventnosti imaju brojne nedostatke, čiji je učinak odvraćanje od podnošenja zahtjeva za pokretanje stečajnog postupka. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti, što često izravno utječe na ishod tih postupaka (31).

                     (75)

                     Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu zemljišta i pravima na korištenje zemljištem u Kini (32). Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Dodjela zemljišta ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju i određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (33). Osim toga, tijela pri raspodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (34).

                     (76)

                     Baš kao i drugi sektori kineskog gospodarstva, proizvođači solarnog stakla podliježu uobičajenim odredbama kineskih zakona o stečaju, trgovačkim društvima i vlasništvu. Zbog toga su i ta društva podložna poremećajima „odozgo”, koji su posljedica diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu. U ovom se ispitnom postupku nije otkrilo ništa što bi dovelo u pitanje te nalaze. Stoga je Komisija preliminarno zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način, što dovodi do poremećaja kada se omogućuje nastavak poslovanja insolventnih društava te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u. Čini se da su ta razmatranja, koja se temelje na raspoloživim dokazima, u potpunosti primjenjiva i na sektor solarnog stakla. S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da u sektoru solarnog stakla dolazi do diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe zakonodavstva o stečaju i vlasništvu.

               3.2.2.7.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

                     (77)

                     Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u Kini jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. Kina nije ratificirala niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO), posebno one koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (35). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, taj sindikat ovisi o državnim tijelima te se gotovo i ne uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (36). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, koji lokalnom stanovništvu određenog administrativnog područja ograničava pristup socijalnim i drugim naknadama. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kad je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (37). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u Kini.

                     (78)

                     Nisu dostavljeni nikakvi dokazi o tome da sektor solarnog stakla ne podliježe opisanom kineskom sustavu radnog prava. Stoga poremećaji u području troškova plaća u jednakoj mjeri izravno (kada je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavne sirovine za njegovu proizvodnju) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) utječu na sektor solarnog stakla.

               3.2.2.8.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

                     (79)

                     Poslovni subjekti u Kini suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu.

                     (80)

                     Za kineski financijski sustav karakterističan je snažan položaj banaka u državnom vlasništvu (38), koje pristup financijskim sredstvima ne odobravaju samo na temelju gospodarske održivosti projekta nego i drugih kriterija. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje KPK) (39) te, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Banke pritom poštuju izričitu zakonsku obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (40). Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (41).

                     (81)

                     Iako se uviđa da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka zbog trgovinske zaštite (42), upućuje na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata.

                     (82)

                     Nadalje, rejting obveznica i kreditni rejting često se iskrivljuju zbog različitih razloga, među ostalim, zbog toga što na procjenu rizika utječu strateška važnost društva za kinesku vladu i snaga nekog implicitnog vladina jamstva. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima.

                     (83)

                     Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (43). To dovodi do sklonosti kreditiranja poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

                     (84)

                     Drugo, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer je za to nedavni rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju.

                     (85)

                     Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Naime, udio kreditiranja po referentnoj ili nižoj stopi i dalje čini 45 % ukupnog kreditiranja te se čini da se povećala primjena ciljanog kreditiranja s obzirom na to da se njegov udio od 2015. znatno povećao unatoč pogoršanju gospodarskih uvjeta. Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala.

                     (86)

                     Opći kreditni rast u Kini upućuje na sve lošiju učinkovitost raspodjele kapitala bez ikakvih znakova ograničavanja kredita koji bi se mogli očekivati u okruženju nenarušenog tržišta. Zbog toga je posljednjih godina zabilježen nagli porast broja loših kredita. Suočena s rastućim brojem rizičnih dugova kineska je vlada odlučila izbjeći neispunjenje obveza. Stoga se rješavanju problema loših dugova pristupilo odgodom otplate duga, čime su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prijenosom vlasništva nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije uklonjen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci.

                     (87)

                     U biti, unatoč nedavnim mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u Kinu utječu znatni poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveobuhvatne uloge države na tržištima kapitala.

                     (88)

                     Nisu dostavljeni dokazi da prethodno opisane vladine intervencije u financijskom sustavu ne bi imale učinak na sektor solarnog stakla. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

               3.2.2.9.   Sustavnost opisanih poremećaja

                     (89)

                     Komisija je istaknula da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se sve činjenice o kineskom sustavu prethodno opisanom u odjeljcima od 3.2.2.2. do 3.2.2.5. i u dijelu A Izvješća te sva njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za faktore proizvodnje prethodno opisane u odjeljcima od 3.2.2.6. do 3.2.2.8. te u dijelu B Izvješća.

                     (90)

                     Za proizvodnju solarnog stakla potrebni su brojni različiti ulazni materijali. Budući da Kina nije surađivala, bile su dostupne ograničene informacije o ulaznim materijalima koje kupuju proizvođači u Kini. Ako proizvođači solarnog stakla kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu u Kini, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih materijala zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

                     (91)

                     Stoga ne samo da domaće prodajne cijene proizvoda iz postupka revizije nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Naime, opisane vladine intervencije povezane s raspodjelom kapitala, zemljištem, radnom snagom, energijom i sirovinama provode se u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni materijal koji je spajanjem niza faktora proizvodnje proizveden u Kini izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente za ulazne materijale i tako dalje. Kineska vlada i proizvođači izvoznici u trenutačnom ispitnom postupku nisu predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili.

               3.2.2.10.   Zaključak

                     (92)

                     Analiza iz odjeljaka od 3.2.2.2. do 3.2.2.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji Kine općenito u vlastitom gospodarstvu i posebno u sektoru solarnog stakla, pokazala je da cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, što je vidljivo u stvarnom ili potencijalnom utjecaju jednog od relevantnih elemenata navedenih u njoj ili više njih. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

                     (93)

                     Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

               3.2.3   Reprezentativna zemlja

         3.2.3.1.   Opće napomene

                     (94)

                     Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:

                                 —

                                 sličan stupanj gospodarskog razvoja kao NRK. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a (44);

                                 —

                                 proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji;

                                 —

                                 raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji;

                                 —

                                 ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to moguće, daje zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

                     (95)

                     Komisija je bilješkama od 14. lipnja i 17. veljače, prethodno navedenima u odjeljku 1.3.5., obavijestila zainteresirane strane da namjerava odabrati Tursku kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju. Nisu primljene nikakve primjedbe zainteresiranih strana.

               3.2.3.2.   Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao NRK

                     (96)

                     Turska pripada kategoriji zemalja sličnog stupnja gospodarskog razvoja kao NRK jer je Svjetska banka svrstava u kategoriju zemalja s „visokim srednjim dohotkom”. Malezija je jedina druga zemlja s „visokim srednjim dohotkom” u kojoj se proizvodi proizvod iz postupka revizije te u njoj posluju dva proizvođača proizvoda iz postupka revizije. Međutim, za razliku od Turske, ni za jedno društvo u Maleziji nisu javno dostupni financijski podaci.

               3.2.3.3.   Proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u reprezentativnoj zemlji

                     (97)

                     Podaci koje je Komisija imala na raspolaganju pokazali su da u Turskoj postoji jedan proizvođač proizvoda iz postupka revizije, društvo Şişecam/Trakya. Nadalje, Komisija je putem Orbisa pribavila javno dostupe financijske izvještaje tog društva.

               3.2.3.4.   Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

                     (98)

                     Komisija je pažljivo analizirala sve relevantne podatke koji su bili raspoloživi u dokumentaciji kako bi utvrdila faktore proizvodnje u Turskoj i zaključila je sljedeće:

                                 —

                                 Komisija je analizirala statističke podatke o uvozu za sve čimbenike proizvodnje navedene u bilješci od 14. lipnja, kako je ažurirana bilješkom od 17. veljače, i zaključila je da su se u RIPR-u uvozili svi čimbenici proizvodnje potrebni za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije,

                                 —

                                 statistički podaci o energiji (industrijske cijene za prirodni plin i električnu energiju) za RIPR bili su lako dostupni u obliku podataka koje objavljuje Turski zavod za statistiku (TurkStat) (45),

                                 —

                                 izvor za trošak rada statistički su podaci dostupni na internetskim stranicama TurkStata za prosječni trošak rada u sektoru 23. statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti, koja se obično naziva NACE i uključuje troškove rada u sektoru proizvodnje stakla (46).

                     (99)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti. Osim toga, mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u faktore proizvodnje. Kako je prethodno navedeno, Komisija je smatrala da su za turskog proizvođača izvoznika Şişecam/Trakya javno dostupni financijski izvještaji koji bi se mogli upotrijebiti kao zamjena za određivanje nenarušenog i razumnog iznosa troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti.

               3.2.3.5.   Zaključak o reprezentativnoj zemlji

                     (100)

                     Uzimajući u obzir prethodnu analizu i raspoložive podatke iz dokumentacije Komisija je upotrijebila podatke o Turskoj i turskom društvu Şişecam/Trakya kako bi utvrdila odgovarajuće troškove proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

               3.2.4.   Faktori proizvodnje

                     (101)

                     Kako je navedeno u bilješkama od 14. lipnja i 17. veljače, Komisija je analizirala sve raspoložive podatke za faktore proizvodnje i odlučila je upotrijebiti sljedeće izvore i vrijednosti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

                        Tablica 1.

                        Faktori proizvodnje za solarno staklo

                                    Faktor proizvodnje

                                    Oznaka HS

                                    Izvor podataka o uvozu koji Komisija namjerava upotrijebiti

                                    Mjerna jedinica

                                 Pijesak

                                 250510

                                 Global Trade Atlas (GTA) (47)

                                 kg

                                 Dinatrijev karbonat

                                 283620

                                 Global Trade Atlas (GTA)

                                 kg

                                 Dolomit, nekalciniran i nesinteriran

                                 251810

                                 Global Trade Atlas (GTA)

                                 kg

                                 Mramorne granule

                                 251741

                                 Global Trade Atlas (GTA)

                                 kg

                                 Natrijev nitrat

                                 310250

                                 Global Trade Atlas (GTA)

                                 kg

                                 Dinatrijev sulfat

                                 283311

                                 Global Trade Atlas (GTA)

                                 kg

                                 Natrijev piroantimonat

                                 284190

                                 Global Trade Atlas (GTA)

                                 kg

                                 Materijal za premazivanje (48)

                                 382499

                                 Global Trade Atlas (GTA)

                                 kg

                                 Materijal za pakiranje (49)

                                 441510

                                 Global Trade Atlas (GTA)

                                 kg

                                 Materijal za pakiranje (50)

                                 441520

                                 Global Trade Atlas (GTA)

                                 kg

                                 Materijal za pakiranje (51)

                                 480439

                                 Global Trade Atlas (GTA)

                                 kg

               3.2.4.1.   Sirovine

                     (102)

                     Za postupak proizvodnje solarnog stakla obično je potreban niz sirovina s malim udjelom željeza. Taj postupak počinje kada se te sirovine rastale sa staklenom lomljevinom u vatrostalnom spremniku na temperaturama od približno 1 500 °C. Rastaljeno staklo zatim se oblikuje (valja) između dvaju valjaka izrađenih od čelika/legure koji se hlade vodom. Na tim se valjcima može nalaziti negativ uzorka koji se utiskuje u rastaljeno staklo. Drugi je način da se oblikuje na kupki od rastaljena kositra (tzv. float-postupak). Izvlači se kontinuirana, beskonačna staklena vrpca. Vrpca se reže kontinuirano ili diskontinuirano (linijski ili nelinijski) na pojedinačne veličine. Nakon rezanja nerafiniranog stakla rub se brusi te se staklo ispire i nakon toga kali. Prije ili nakon kaljenja na staklo se različitim metodama može nanijeti funkcionalni sloj. Taj sloj može povećati propusnosti ili otpornost na abraziju i stvoriti zaštitni film. Gotovi proizvod može ili ne mora imati antirefleksni premaz. Na strukturu troškova solarnog stakla jako utječu troškovi sirovina, osobito pijeska, i energije.

                     (103)

                     Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je u odjeljku 3.2.2. zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Slično tomu, isključeni su i podaci o uvozu u reprezentativnu zemlju iz zemalja koje nisu članice WTO-a, a koje su navedene u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755 (52). U članku 2. stavku 7. osnovne uredbe stoji da se domaće cijene u tim zemljama ne mogu koristiti za određivanje uobičajene vrijednosti i da su takvi podaci o uvozu u svakom slučaju zanemarivi. Nakon isključivanja NRK-a uvoz iz ostalih trećih zemalja većinom je bio reprezentativan i kretao se od 70 % do 100 % ukupnog obujma uvezenog u Tursku, uz iznimku jedne sirovine (53) koja je i dalje reprezentativna s 21 %.

                     (104)

                     Da bi se utvrdila uobičajena vrijednost prema metodologiji Komisije, tim uvoznim cijenama obično treba dodati uvozne carine za faktore proizvodnje i materijale koji se uvoze u Tursku te troškove domaćeg prijevoza. Komisija je, uzevši u obzir nalaz iz uvodnih izjava 116. i 117. te karakteristike ovog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera, koji je usmjeren na utvrđivanje nastavka dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, a ne njegova točnog razmjera, odlučila da nisu potrebne prilagodbe za uvozne carine i domaći prijevoz jer bi te prilagodbe samo dovele do povećanja uobičajene vrijednosti, a time i dampinške marže.

               3.2.4.2.   Radna snaga

                     (105)

                     TurkStat objavljuje detaljne informacije o plaćama u različitim gospodarskim sektorima u Turskoj. Komisija je upotrijebila najnovije raspoložive statističke podatke (iz 2016.) za prosječni trošak rada u sektoru 23. statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti, koja se obično naziva NACE i uključuje troškove rada u sektoru proizvodnje stakla (54).

               3.2.4.3.   Električna energija

                     (106)

                     Cijenu električne energije za društva (industrijske korisnike) u Turskoj objavljuje TurkStat u redovitim priopćenjima za medije. Komisija je upotrijebila podatke o cijenama električne energije za industriju u odgovarajućoj kategoriji potrošnje u kuruš/kWh (55), objavljene 26. ožujka 2019. (obuhvaća razdoblje ispitnog postupka revizije) (56).

               3.2.4.4.   Prirodni plin

                     (107)

                     Cijenu prirodnog plina za društva u Turskoj objavljuje TurkStat u redovitim priopćenjima za medije. Komisija je upotrijebila odgovarajuće određivanje cijena za industrijske korisnike iz objave od 26. ožujka 2019. (obuhvaća razdoblje ispitnog postupka revizije) (57).

               3.2.4.5.   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi, dobit i amortizacija

                     (108)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) drugim podstavkom osnovne uredbe, „[i]zračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u prethodno navedene faktore proizvodnje.

                     (109)

                     Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika, Komisija je za utvrđivanje nenarušene vrijednosti režijskih troškova proizvodnje upotrijebila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Komisija je stoga na temelju podataka društva Şişecam/Trakya utvrdila omjer režijskih troškova proizvodnje i ukupnih troškova proizvodnje i rada. Taj je postotak zatim primijenjen na nenarušenu vrijednost troška proizvodnje kako bi se izračunala nenarušena vrijednost režijskih troškova proizvodnje s obzirom na proizvedeni model.

                     (110)

                     Komisija se za utvrđivanje nenarušenog i razumnog iznosa režijskih troškova proizvodnje, troškova prodaje te administrativnih i općih troškova, dobiti i amortizacije oslonila na financijske podatke za društvo Şişecam/Trakya navedene u Orbisu za 2018.

               3.2.5   Izračun

                     (111)

                     Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

                     (112)

                     Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Budući da proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija se oslonila na informacije o upotrebi svakog faktora (materijala i rada) za proizvodnju solarnog stakla koje je podnositelj zahtjeva podnio u okviru zahtjeva za reviziju. Te stope potrošnje koje je naveo podnositelj zahtjeva potvrđene su tijekom potvrde. Komisija je pomnožila faktore iskoristivosti s nenarušenim troškovima po jedinici koji su utvrđeni u reprezentativnoj zemlji Turskoj.

                     (113)

                     Nakon što je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje, Komisija je primijenila režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje te administrativne i opće troškove, dobit i amortizaciju, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 108. do 110. Oni su utvrđeni na temelju financijskih izvještaja društva Şişecam/Trakya (vidjeti odjeljak 3.2.3.). Komisija je nenarušenom trošku proizvodnje dodala sljedeće stavke:

                                 —

                                 režijske troškove proizvodnje i amortizaciju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 109., koji su činili ukupno 39 % troškova materijala društva Şişecam/Trakya,

                                 —

                                 troškove prodaje te administrativne i opće troškove i druge troškove, koji su činili 41 % troškova materijala društva Şişecam/Trakya, te ako

                                 —

                                 dobit, koja je činila 30,8 % ukupnih troškova proizvodnje na temelju dobiti koju je ostvarilo društvo Şişecam/Trakya.

               3.2.6.   Izvozna cijena

                     (114)

                     Zbog nesuradnje izvozne cijene utvrđene su na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Komisija je za utvrđivanje izvoznih cijena upotrijebila podatke o kineskom uvozu navedene u bazi podataka iz članka 14. stavka 6.

                     (115)

                     S obzirom na to da su te cijene iskazane na osnovi cijena troškova, osiguranja i vozarina („CIF”), prilagođene su na razinu franko tvornica tako što je oduzet odgovarajući iznos za trošak prijevoza i osiguranja između NRK-a i granice Unije. Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika Komisija je za prilagodbu upotrijebila isti postotak kao i u početnom antidampinškom ispitnom postupku (11,7 %).

               3.2.7.   Usporedba i dampinška marža

                     (116)

                     Komisija je usporedila izračunanu uobičajenu vrijednost, kako je utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe na temelju cijena franko tvornica, s izvoznom cijenom na razini franko tvornica u Uniju.

                     (117)

                     Utvrđena dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je 33 %.

                     (118)

                     Nakon objave EU ProSun tvrdio je da podaci koje je Komisija upotrijebila za izračun dampinške marže nisu bili u skladu sa stvarnim cijenama/troškovima proizvođača solarnog stakla i da se ne mogu pomiriti s činjenicom da su cijene industrije Unije bile niže od izračunane uobičajene vrijednosti, a ponekad i niže od uvoznih cijena.

                     (119)

                     Komisija je podsjetila da je dampinška marža utvrđena usporedbom izračunane uobičajene vrijednosti na temelju podataka reprezentativne treće zemlje, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a Osnovne uredbe, sa statističkim prosjekom kineskih izvoznih cijena u Uniju, prilagođenih na razinu franko tvornica. Stoga cijene industrije Unije ne utječu na izračun dampinške marže.

               3.2.8.   Zaključak o nastavku dampinga

                     (120)

                     Komisija je stoga zaključila da se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               3.3.   Vjerojatni razvoj uvoza u slučaju isteka mjera

                     (121)

                     Nastavak dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pokazatelj je vjerojatnosti nastavka dampinga u slučaju isteka mjera. Nadalje, Komisija je analizirala i vjerojatnost povećanja obujma dampinškog uvoza ako se dopusti da mjere isteknu. Kako bi to učinila, Komisija je analizirala sljedeće elemente: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u, politiku određivanja cijena kineskih proizvođača izvoznika na drugim tržištima i privlačnost tržišta Unije. Zbog nesuradnje proizvođačâ/izvoznikâ iz NRK-a Komisija je procjenu temeljila na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

               3.3.1.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u

                     (122)

                     S obzirom na to da nisu surađivali, nijedan od kineskih izvoznika/proizvođača nije dostavio informacije o proizvodnom kapacitetu u Kini. Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je proizvodni kapacitet kineske industrije solarnog stakla veći od 750 milijuna m2 godišnje (58). U zahtjevu za reviziju nalaze se dokazi o tome da to odgovara vrijednosti od 78 % globalnog proizvodnog kapaciteta solarnog stakla (59). Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da je domaća potražnja za solarnim staklom u Kini 2016. iznosila samo 600 milijuna m2 i da se dodatno smanjila u drugoj polovini RIPR-a kao posljedica provedbe politike 531 (60). Taj je učinak potvrđen, na primjer, u godišnjem izvješću kineskog proizvođača izvoznika (61). U usporedbi s tim, industrija Unije imala je u RIPR-u proizvodni kapacitet od [33–38] milijuna m2 (uvodna izjava 151.), a potražnja u Uniji iznosila je [13–18] milijuna m2 (uvodne izjave 135. i 136.). Kineski proizvodni kapacitet stoga je mnogo veći od potražnje u Uniji (s faktorom od približno 37), a zbog politike 531 može se povećati i usmjerenost na tržište Unije.

                     (123)

                     Osim toga, Komisija je na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. utvrdila da je jedan kineski proizvođač izvoznik izvozio veliku većinu proizvoda iz postupka revizije u Uniju tijekom RIPR-a. Na internetskim stranicama tog proizvođača izvoznika naveden je proizvodni kapacitet od [15–25] tisuća m2 dnevno ili [5,5–9] milijuna m2 godišnje. Tijekom RIPR-a samo je [10–20] % tog proizvodnog kapaciteta upotrijebljeno za tržište Unije. Vrlo je vjerojatno da će kombinacija politike 531 i ukidanja uvedenih mjera dovesti do većeg iskorištavanja tog proizvodnog kapaciteta za tržište Unije.

                     (124)

                     Zaključno, zbog kombinacije velikog proizvodnog kapaciteta, promjena u kineskoj potražnji, relativno ograničene potražnje Unije i dostupnih podataka o trgovačkim društvima vjerojatno je povećanje obujma dampinškog izvoza iz NRK-a ako bi se dopustilo da mjere isteknu.

               3.3.2.   Izvoz u treće zemlje

                     (125)

                     Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija se morala osloniti na raspoložive podatke da bi utvrdila kineske izvozne cijene za tržišta ostalih trećih zemalja. Budući da nisu postojale druge pouzdane informacije, Komisija je upotrijebila podatke o izvozu iz baze GTA. Ti su podaci bili dostupni samo na razini šesteroznamenkaste „tarifne oznake”, pa su uz proizvod iz postupka revizije uključivali i nekoliko drugih proizvoda od stakla. Komisija je zaključila da ti podaci nisu dovoljno precizni da bi se upotrijebili u ispitnom postupku.

               3.3.3.   Privlačnost tržišta Unije

                     (126)

                     Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je industrija Unije jedino preostalo značajno tržište za solarno staklo izvan NRK-a, pri čemu je kinesko tržište već zasićeno kao posljedica politike 531 (62). Kineski je tržišni udio tijekom RIPR-a i dalje iznosio 9 % unatoč uvedenim mjerama, pa je tržište Unije i dalje privlačno izvozno tržište za kineske proizvođače solarnog stakla. Kako je navedeno u odjeljku 6.2.3., očekuje se i da će tržište Unije rasti. Nije bila moguća točna usporedba cijena s podacima o kineskom izvozu u druge zemlje zbog prethodno navedenog problema s bazom GTA.

                     (127)

                     Komisija je napomenula i da su druge zemlje, točnije Indija i Turska, uvele mjere trgovinske zaštite u pogledu proizvoda iz postupka revizije, zbog čega je vjerojatnije da bi se tok izvoza iz NRK-a mogao usmjeriti u Uniju.

                     (128)

                     Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da je Unija privlačno tržište za kineski izvoz.

               3.3.4.   Zaključak o vjerojatnom razvoju uvoza u slučaju isteka mjera

                     (129)

                     Uzimajući u obzir znatni proizvodni kapacitet NRK-a i privlačnost tržišta Unije kineskim proizvođačima izvoznicima Komisija je zaključila da postoji velika vjerojatnost da bi istek antidampinških mjera doveo do povećanja obujma dampinga.

               3.4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

                     (130)

                     S obzirom na nalaze o nastavku dampinga tijekom RIPR-a i vjerojatnom razvoju uvoza u slučaju isteka mjera Komisija je na temelju raspoloživih podataka zaključila da postoji velika vjerojatnost da bi istek antidampinških mjera doveo do nastavka dampinga.

               4.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

         4.1.   Proizvodnja Unije i industrija Unije

                     (131)

                     Istovjetni je proizvod u Uniji tijekom RIPR-a proizvodilo 11 proizvođača. Oni predstavljaju „industriju Unije” u skladu s člankom 4. stavkom 1. osnovne uredbe.

                     (132)

                     Ukupna proizvodnja Unije tijekom RIPR-a utvrđena je u visini od 12 milijuna m2. Komisija je tu vrijednost utvrdila na temelju svih raspoloživih informacija, kao što su zahtjev za reviziju i odgovori društava u uzorku na upitnik. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13., proizvođači iz Unije odabrani su za uzorak koji čini više od 80 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

               4.2.   Uvodna napomena

                     (133)

                     Kako bi se zaštitila povjerljivost osjetljivih poslovnih informacija na temelju članka 19. osnovne uredbe, podaci o dvama proizvođačima iz Unije u uzorku prikazani su u obliku indeksa ili u rasponima.

               4.3.   Potrošnja u Uniji

                     (134)

                     Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji zbrajanjem obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i uvoza iz NRK-a i trećih zemalja na temelju vrijednosti iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Obujam prodaje proizvođačâ iz Unije provjeren je i prema potrebi ažuriran provjerenim podacima proizvođačâ iz Unije u uzorku. Obujam uvoza provjeren je usporedbom s podacima Eurostata.

                     (135)

                     Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 2.

                        Potrošnja u Uniji

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Potrošnja (1 000  m2)

                                 20 000–25 000

                                 17 000–22 000

                                 16 000–21 000

                                 13 000–18 000

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    89

                                    84

                                    65

                                 Izvor: zahtjev za reviziju, baza podataka iz članka 14. stavka 6., Eurostat.

                     (136)

                     Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja proizvoda iz postupka revizije u Uniji smanjila se za 35 %. Do najvećeg smanjenja (od 19 postotnih bodova) došlo je u razdoblju od 2017. do RIPR-a. Do smanjenja je došlo zbog manje potražnje za fotonaponskim modulima među proizvođačima iz Unije.

                     (137)

                     Na tržištu Unije solarno staklo sve se više počelo upotrebljavati za tržište izgradnje staklenika. Međutim, potražnja (i povezana potrošnja) i dalje se temeljila na projektima te je bila ograničena u usporedbi s trenutačnom potrošnjom solarnog stakla na tržištima fotonaponskih ili solarnih toplinskih modula.

               4.4.   Uvoz iz NRK-a u Uniju

         4.4.1.   Obujam uvoza iz NRK-a i tržišni udio

                     (138)

                     Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. te ga provjerila usporedbom s podacima Eurostata. Tržišni udio utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je određeno u tablici 2. Kretanje uvoza u Uniju iz NRK-a i tržišnog udjela u razmatranom razdoblju:

                        Tablica 3.

                        Obujam uvoza iz NRK-a i tržišni udio

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Obujam uvoza iz NRK-a (1 000  m2)

                                 5 133

                                 1 169

                                 1 423

                                 1 208

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    23

                                    28

                                    24

                                 Tržišni udio uvoza iz NRK-a (%)

                                 24

                                 6

                                 8

                                 9

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    26

                                    33

                                    36

                                 Izvor: zahtjev za reviziju, baza podataka iz članka 14. stavka 6., Eurostat.

                     (139)

                     Obujam uvoza iz NRK-a smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 76 %, s više od 5 milijuna m2 u 2015. na 1,2 milijuna m2 u RIPR-u. U istom razdoblju tržišni udio uvoza iz NRK-a smanjio se s 24 % na 9 % (smanjenje od 64 %). Do najvećeg smanjenja tržišnog udjela (74 %) došlo je u razdoblju od 2015. do 2016., nakon donošenja protuapsorpcijskih mjera u kolovozu 2015. (63), kada se antidampinška pristojba na razini cijele zemlje povećala s 25 % na 67,1 %. Međutim, od 2016. do RIPR-a tržišni udio uvoza iz NRK-a povećao se za 3 postotna boda te je u RIPR-u dosegnuo 9 %.

               4.4.2.   Cijene uvoza iz NRK-a i sniženje cijena

                     (140)

                     Zbog izostanka suradnje kineskih proizvođača izvoznika, Komisija je prosječnu uvoznu cijenu uvoza iz NRK-a utvrdila na temelju činjenica raspoloživih u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, odnosno na temelju informacija iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Podaci su provjereni usporedbom s podacima Eurostata. Tijekom RIPR-a prosječna uvozna cijena iznosila je 6,34 EUR/m2.

                        Tablica 4.

                        Prosječne cijene uvoza iz NRK-a

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Prosječna uvozna cijena (EUR/m2)

                                 5,02

                                 7,66

                                 5,79

                                 6,34

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    153

                                    115

                                    126

                                 Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6., Eurostat.

                     (141)

                     U razmatranom razdoblju prosječna uvozna cijena povećala se za 26 %. U istom razdoblju cijena na tržištu Unije povećala se za 19 % (vidjeti tablicu 9.).

                     (142)

                     Komisija je utvrdila da uvozne cijene snižavaju cijene industrije Unije. Utvrdila je snižavanje cijena tijekom RIPR-a usporedbom ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođačâ iz Unije u uzorku koja je naplaćena nepovezanim kupcima na tržištu Unije na razini franko tvornica i odgovarajuće ponderirane prosječne cijene uvoza iz NRK-a, utvrđene na osnovi cijena CIF, prilagođene za carinsku pristojbu i troškove nastale nakon uvoza.

                     (143)

                     Rezultat usporedbe izražen je kao postotak hipotetskog prometa tijekom RIPR-a. Dobiva se tako da se pomnože prosječna prodajna cijena industrije Unije i količine izvezene u Uniju. Usporedba cijena pokazala je ponderiranu prosječnu maržu snižavanja cijena od gotovo 10 % zbog uvoza iz NRK-a na tržište Unije.

               4.5.   Uvoz iz trećih zemalja

                     (144)

                     Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja i njihov tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se na sljedeći način:

                        Tablica 5.

                        Uvoz iz trećih zemalja

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                    Uvoz iz svih trećih zemalja

                                    (1 000  m2)

                                    579

                                    943

                                    1 492

                                    1 704

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    163

                                    258

                                    294

                                 Tržišni udio uvoza iz svih trećih zemalja (%)

                                 3

                                 5

                                 8

                                 12

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    183

                                    306

                                    451

                                 Cijena uvoza iz svih trećih zemalja (EUR/m2)

                                 6,08

                                 6,37

                                 7,10

                                 7,31

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    105

                                    117

                                    120

                                    Uvoz iz glavnih trećih zemalja

                                    Uvoz iz Turske (1 000  m2)

                                    356

                                    785

                                    478

                                    240

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    221

                                    134

                                    67

                                 Tržišni udio uvoza iz Turske (%)

                                 2

                                 4

                                 3

                                 2

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    248

                                    159

                                    103

                                 Cijena uvoza iz Turske (EUR/m2)

                                 5,97

                                 6,54

                                 6,54

                                 6,38

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    110

                                    110

                                    107

                                    Uvoz iz Malezije (1 000  m2)

                                    /

                                    /

                                    691

                                    927

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    /

                                    /

                                    100

                                    134

                                 Tržišni udio uvoza iz Malezije (%)

                                 /

                                 /

                                 4

                                 7

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    /

                                    /

                                    100

                                    173

                                 Cijena uvoza iz Malezije (EUR/m2)

                                 /

                                 /

                                 8,16

                                 8,43

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    /

                                    /

                                    100

                                    103

                                    Uvoz iz Indije (1 000  m2)

                                    101

                                    130

                                    173

                                    462

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    130

                                    172

                                    460

                                 Tržišni udio uvoza iz Indije (%)

                                 0

                                 1

                                 1

                                 3

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    146

                                    204

                                    704

                                 Cijena uvoza iz Indije (EUR/m2)

                                 5,51

                                 4,48

                                 5,03

                                 5,43

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    81

                                    91

                                    99

                                    Uvoz iz Tajvana (1 000  m2)

                                    119

                                    21

                                    98

                                    0

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    18

                                    83

                                    0

                                 Tržišni udio uvoza iz Tajvana (%)

                                 1

                                 0

                                 1

                                 0

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    20

                                    98

                                    0

                                 Cijena uvoza iz Tajvana (EUR/m2)

                                 6,76

                                 7,59

                                 6,43

                                 4,45

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    112

                                    95

                                    66

                                    Uvoz iz Ukrajine (1 000  m2)

                                    3

                                    5

                                    40

                                    68

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    183

                                    1 477

                                    2 527

                                 Tržišni udio uvoza iz Ukrajine (%)

                                 0

                                 0

                                 0

                                 0

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    206

                                    1 754

                                    3 870

                                 Cijena uvoza iz Ukrajine (EUR/m2)

                                 5,25

                                 6,27

                                 6,45

                                 7,24

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    119

                                    123

                                    138

                                 Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

                     (145)

                     Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja povećao se za 194 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio tog uvoza tijekom RIPR-a činio je 12 %, što je povećanje u odnosu na 3 % iz 2015. Malezija je glavna zemlja koja izvozi u Uniju i koja ne podliježe mjerama te je, iako je na tržište ušla tek 2017., tijekom RIPR-a već postigla tržišni udio od 7 %. Uvoz iz Indije isto se znatno povećao te je u RIPR-u dosegnuo tržišni udio od 3 %. Turski tržišni udio smanjio se s približno 4 % u 2016. na 2 % tijekom RIPR-a. Naposljetku, prosječna cijena cjelokupnog uvoza iz trećih zemalja koje ne podliježu mjerama povećala se tijekom razmatranog razdoblja za 20 % te je tijekom RIPR-a dosegnula 7,31 EUR/m2.

                     (146)

                     U razmatranom razdoblju i uz iznimku 2016., prosječna cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja bila je veća od prosječne cijene kineskog uvoza. U RIPR-u je prosječna uvozna cijena kineskih proizvođača (od 6,34 EUR/m2) bila približno 13 % manja od prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja (od 7,31 EUR/m2).

               4.6.   Gospodarsko stanje industrije Unije

         4.6.1   Opće napomene

                     (147)

                     Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su u razmatranom razdoblju utjecali na stanje industrije Unije. Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete.

                     (148)

                     Komisija je procijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju i provjerenih odgovora na upitnik. Ti su podaci obuhvaćali sve proizvođače iz Unije, a odnosili su se na: proizvodnju, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost i visinu dampinške marže te oporavak od prethodnog dampinga.

                     (149)

                     Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Ti su podaci obuhvaćali proizvođače iz Unije u uzorku, a odnosili su se na: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, prosječne troškove rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja te sposobnost prikupljanja kapitala. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

               4.6.2.   Makroekonomski pokazatelji

         4.6.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (150)

                     Komisija je obujam proizvodnje i kapacitet utvrdila na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju. Ti su podaci provjereni i prema potrebi ažurirani provjerenim podacima proizvođačâ iz Unije u uzorku.

                     (151)

                     Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se na sljedeći način:

                        Tablica 6.

                        Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Obujam proizvodnje
                                 (1 000  m2)

                                 15 000–18 000

                                 15 000–18 000

                                 15 000–18 000

                                 11 000–14 000

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    103

                                    99

                                    74

                                 Proizvodni kapacitet
                                 (1 000  m2)

                                 38 000–42 000

                                 38 000–42 000

                                 36 000–41 000

                                 33 000–38 000

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    102

                                    95

                                    89

                                 Iskorištenost kapaciteta (%)

                                 35–43

                                 35–43

                                 36–44

                                 30–37

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    101

                                    104

                                    83

                                 Izvor: zahtjev za reviziju, provjereni odgovori na upitnik.

                     (152)

                     Poboljšanje obujma proizvodnje, kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta od 2015. do 2016. odgovaralo je uvođenju viših antidampinških pristojbi nakon ponovljenog ispitnog postupka u pogledu apsorpcije (64), dok je smanjenje nakon tog datuma pratilo smanjenje potrošnje u Uniji, kako je opisano u uvodnoj izjavi 135.

                     (153)

                     Ukupna proizvodnja Unije povećala se 2016. za 3 % prije nego što se počela smanjivati dvije uzastopne godine, što je dovelo do smanjenja od 26 % u razdoblju od 2015. do RIPR-a. Sličan se obrazac pojavio i u pogledu proizvodnog kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta industrije Unije. Važan uzrok tih smanjenja bio je stečaj jednog velikog proizvođača iz Unije 2017. (Ducatt, koji je 2015. činio približno 20 % proizvodnje Unije i približno 15 % kapaciteta).

               4.6.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio u Uniji

                     (154)

                     Komisija je obujam prodaje utvrdila na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju. Ti su podaci provjereni i prema potrebi ažurirani provjerenim podacima proizvođačâ iz Unije u uzorku. Prodaja industrije Unije i tržišni udio u Uniji kretali su se tijekom razmatranog razdoblja na sljedeći način:

                        Tablica 7.

                        Obujam prodaje i tržišni udio u Uniji

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Obujam prodaje (1 000  m2)

                                 14 000–17 000

                                 15 000–18 000

                                 14 000–17 000

                                 9 000–12 000

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    108

                                    97

                                    71

                                 Tržišni udio (%)

                                 73

                                 89

                                 84

                                 79

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    122

                                    115

                                    108

                                 Izvor: zahtjev za reviziju, provjereni odgovori na upitnik, baza podataka iz članka 14. stavka 6., Eurostat.

                     (155)

                     Od 2015. do 2016. obujam prodaje industrije Unije povećao se za 8 %. U 2017. smanjio se za 11 % iz godine u godinu te je na kraju bio 3 % niži od razine iz 2015. U RIPR-u je smanjenje prodaje industrije Unije bilo značajnije te je ona na kraju tijekom tog razdoblja bila 29 % niža od razina iz 2015. Kad je riječ o tržišnom udjelu, obrazac je sličan, ali industrija Unije povećala je svoj tržišni udio sa 73 % u 2015. na 79 % u RIPR-u jer je u istom razdoblju došlo do smanjenja potrošnje u Uniji od 35 % (vidjeti tablicu 2.).

               4.6.2.3.   Rast

                     (156)

                     U razdoblju od 2015. do RIPR-a potrošnja solarnog stakla smanjila se za 35 %. Smanjenje potrošnje negativno je utjecalo na proizvodnju industrije Unije i obujam prodaje. Međutim, obujam proizvodnje smanjio se za samo 26 %, a obujam prodaje za 29 %. Za razliku od toga, tržišni udio industrije Unije povećao se za 8 %.

               4.6.2.4.   Zapošljavanje i produktivnost

                     (157)

                     Komisija je podatke o zaposlenosti i produktivnosti utvrdila na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju. Ti su podaci provjereni i prema potrebi ažurirani provjerenim podacima proizvođačâ iz Unije u uzorku. Zaposlenost i produktivnost u industriji Unije kretale su se u razmatranom razdoblju na sljedeći način:

                        Tablica 8.

                        Zapošljavanje i produktivnost

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Broj zaposlenika (ekvivalenti punog radnog vremena)

                                 546

                                 514

                                 458

                                 403

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    94

                                    84

                                    74

                                 Produktivnost (u m2 po zaposleniku)

                                 29 896

                                 32 840

                                 35 189

                                 29 917

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    110

                                    118

                                    100

                                 Izvor: Zahtjev za reviziju, provjereni odgovori na upitnik.

                     (158)

                     Tijekom razmatranog razdoblja zaposlenost u industriji Unije smanjila se za 26 %. To smanjenje odgovara smanjenju od 29 % proizvodnje u istom razdoblju (vidjeti tablicu 6.)

               4.6.2.5.   Visina dampinga i oporavak od prethodnog dampinga

                     (159)

                     Kako je objašnjeno u odjeljku 4.4., tržišni udio kineskog uvoza povećao se od 2016. da bi dosegnuo 9 % u RIPR-u. Znatan damping nastavio se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, kako je objašnjeno u prethodnom odjeljku 3., te su cijene kineskih proizvođača izvoznika bile i dalje u znatnoj mjeri niže od prodajnih cijena industrije Unije.

                     (160)

                     Analiza pokazateljâ štete pokazuje da je viša stopa pristojbe uvedena 2015. nakon ponovljenog antiapsorpcijskog ispitnog postupka pozitivno utjecala na industriju Unije, koja se oporavila od prethodnog dampinga. Međutim, dampinški uvoz nastavio je vršiti pritisak na industriju Unije. Zbog zajedničkog učinka povećanja obujma jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a i stvarnih dampinških marži industrija Unije nije se mogla u potpunosti oporaviti od prethodnog dampinga.

               4.6.3.   Mikroekonomski pokazatelji

         4.6.3.1.   Cijene

                     (161)

                     Prosječne prodajne cijene industrije Unije naplaćene nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja kretale su se na sljedeći način:

                        Tablica 9.

                        Prodajna cijena i trošak proizvodnje

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Jedinična cijena na tržištu Unije (EUR/m2)

                                 5–8

                                 6–9

                                 7–10

                                 7–10

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    111

                                    117

                                    119

                                 Jedinični trošak proizvodnje (EUR/m2)

                                 5–8

                                 5–8

                                 5–8

                                 5–8

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    96

                                    94

                                    98

                                 Izvor: provjereni odgovori na upitnik.

                     (162)

                     U razmatranom razdoblju prosječne jedinične prodajne cijene kvadratnog metra povećale su se za 19 %. Za razliku od toga, troškovi proizvodnje ostali su relativno stabilni.

               4.6.3.2.   Troškovi rada

                     (163)

                     Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja kretali su se na sljedeći način:

                        Tablica 10.

                        Troškovi rada

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Prosječni troškovi rada po zaposleniku (u EUR)

                                 36 259

                                 38 171

                                 40 781

                                 42 931

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    105

                                    112

                                    118

                                 Izvor: provjereni odgovori na upitnik.

                     (164)

                     Od 2015. do RIPR-a prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku povećali su se za 18 %.

               4.6.3.3.   Zalihe

                     (165)

                     Razine zaliha industrije Unije kretale su se tijekom razmatranog razdoblja na sljedeći način:

                        Tablica 11.

                        Zalihe

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Završne zalihe (1 000  m2)

                                 1 200–1 500

                                 1 300–1 600

                                 1 300–1 600

                                 1 400–1 700

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    125

                                    131

                                    132

                                 Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

                                 12,5

                                 14,4

                                 13,7

                                 16,2

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    115

                                    109

                                    129

                                 Izvor: provjereni odgovori na upitnik.

                     (166)

                     Zalihe su se tijekom razmatranog razdoblja povećale za 32 % u apsolutnom smislu i za 29 % u relativnom smislu. Međutim, s obzirom na razlike proizvoda iz postupka revizije u smislu veličine, uzoraka, premazivanja itd. za svakog kupca, proizvođači iz Unije u uzorku proizvodili su samo na temelju narudžbe. Za zalihe tih društava stoga su evidentirani proizvodi čija je proizvodnja bila raspoređena unutar određene godine, ali je ona namijenjena određenom kupcu kojem će se kasnije prodati.

               4.6.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (167)

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 12.

                        Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                 –10 %–0 %

                                 5 %–15 %

                                 5 %–15 %

                                 5 %–15 %

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    –100

                                    192

                                    236

                                    214

                                 Novčani tok (1 000  EUR)

                                 2 000–5 000

                                 10 000–13 000

                                 15 000–18 000

                                 13 000–16 000

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    437

                                    581

                                    465

                                 Ulaganja (1 000  EUR)

                                 4 000–7 000

                                 0–3 000

                                 1 000–4 000

                                 1 000–4 000

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    100

                                    12

                                    23

                                    25

                                 Povrat ulaganja (% neto imovine)

                                 –10–0

                                 20–30

                                 40–50

                                 30–40

                                    Indeks (2015. = 100)

                                    –100

                                    355

                                    549

                                    481

                                 Izvor: provjereni odgovori na upitnik.

                     (168)

                     Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođačâ iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost industrije Unije povećala se s [–10 %–0 %] na [5 %–15 %], dok se novčani tok poboljšao za 365 %. Nominalna ulaganja smanjila su se tijekom razmatranog razdoblja za 75 %. Povrat ulaganja, izražen kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine, znatno se povećao tijekom razmatranog razdoblja.

                     (169)

                     Kretanje novčanog toka, odnosno sposobnosti industrije da sama financira svoje djelatnosti, bilo je pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Zbog poboljšanja profitabilnosti i novčanog toka sposobnost prikupljanja kapitala industrije Unije znatno se povećala u razdoblju od 2015. do RIPR-a.

               4.6.4.   Zaključak o šteti

                     (170)

                     Na ekonomske pokazatelje industrije Unije u razmatranom je razdoblju utjecalo smanjenje potrošnje solarnog stakla u Uniji od 35 % u razdoblju od 2015. do RIPR-a.

                     (171)

                     Unatoč smanjenju potrošnje industrija Unije zadržala je u razdoblju od 2015. do 2017. relativno stabilan obujam proizvodnje. Obujam proizvodnje više se smanjio (za 25 %) u razdoblju od 2017. do RIPR-a. Tržišni udio industrije Unije povećao se sa 73 % u 2015. na 79 % u RIPR-u.

                     (172)

                     Unatoč početnom smanjenju tržišnog udjela kineskog uvoza nakon uvođenja protuapsorpcijskih mjera u kolovozu 2015. tržišni udio kineskog uvoza ostao je u RIPR-u relativno značajan (9 %).

                     (173)

                     Makroekonomski pokazatelji odražavali su ranjivost industrije Unije. Poboljšali su se nakon donošenja protuapsorpcijskih mjera 2015., ali su se kasnije pogoršali zbog slabije potrošnje u Uniji. Kako je prethodno objašnjeno u odjeljku 4.6., taj se obrazac može uočiti u pogledu proizvodnje Unije/proizvodnog kapaciteta, iskorištenosti kapaciteta, obujma prodaje i tržišnog udjela te produktivnosti. Broj zaposlenika stabilno se smanjivao tijekom razmatranog razdoblja.

                     (174)

                     Za razliku od toga, mikroekonomski pokazatelji pokazivali su bolje stanje industrije Unije. Jedinični trošak proizvodnje bio je u razmatranom razdoblju stabilan, dok su se cijene na tržištu Unije povećale. To se pozitivno stanje odrazilo i na profitabilnost koja se povećala s [–10 %–0 %] u 2015. na [5 %–15 %] u RIPR-u.

                     (175)

                     Na temelju prethodno navedenoga Komisija je smatrala da se industrija Unije u velikoj mjeri oporavila od materijalne štete proizišle iz dampinškog uvoza iz NRK-a u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe. Ipak, s obzirom na manju potrošnju u Uniji i relativno velik tržišni udio kineskog dampinškog uvoza, stanje industrije Unije i dalje je osjetljivo.

               5.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
         5.1.   Uvodne napomene

                     (176)

                     Budući da industrija Unije nije nastavila trpjeti materijalnu štetu, Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

                     (177)

                     Kako bi se utvrdila vjerojatnost ponavljanja štete, analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u i privlačnosti tržišta Unije.

                     (178)

                     Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, analiza proizvodnih i rezervnih kapaciteta u NRK-u temeljila se na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Komisija se u tom pogledu oslonila na bazu podataka iz članka 14. stavka 6., Eurostat, baze podataka iz uvodne izjave 35. i dokaze koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu za reviziju.

                     (179)

                     Komisija je dodatno analizirala učinke vjerojatnog ponavljanja dampinškog uvoza na industriju Unije. U analizi su u obzir uzeti vjerojatno buduće povećanje potrošnje solarnog stakla u Uniji i profitabilno stanje industrije Unije na kraju razmatranog razdoblja.

               5.2.   Vjerojatnost preusmjeravanja dampinškog uvoza na tržište Unije u slučaju isteka mjera

         5.2.1.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapaciteti u NRK-u

                     (180)

                     Kina je najveći svjetski proizvođač solarnog stakla. Od 2015. njezin se proizvodni kapacitet znatno povećao, s 460 milijuna m2 u 2015. na gotovo 770 milijuna m2 u RIPR-u. Tako velik kapacitet u velikoj je mjeri nadmašio domaću potrošnju, na koju je od 2018. negativno utjecala politika „531” kineske vlade iz uvodne izjave 66.

                     (181)

                     Istodobno postoje dokazi o proširenju kapaciteta nekih kineskih proizvođača izvoznika (65).

               5.2.2.   Privlačnost tržišta Unije

                     (182)

                     Tržište Unije relativno je veliko i izgledno je da će u budućnosti rasti (66). Unatoč početnom smanjenju u razdoblju od 2015. do 2016., uvoz kineskih proizvođača izvoznika povećavao se od 2016. te je u RIPR-u dosegnuo 9 %. To pokazuje da je tržište Unije, unatoč uvedenim mjerama, ostalo privlačno za kineske proizvođače izvoznike.

                     (183)

                     Nadalje, cijene Unije bile su tijekom RIPR-a relativno veće u usporedbi s cijenama trenutačnog kineskog uvoza (vidjeti tablice 4. i 9.). Kineske uvozne cijene snižavale su prodajne cijene industrije Unije tijekom RIPR-a. Zbog toga je tržište Unije privlačno u smislu cijena. Stoga je vrlo vjerojatno da bi u slučaju isteka mjera kineski izvoznici znatno povećali svoj udio u potrošnji u Uniji samo zahvaljujući svojim niskim cijenama.

                     (184)

                     Osim toga, mjerama trgovinske zaštite na uvoz proizvoda iz postupka revizije koje su uvedene u Indiji i Turskoj, koje su druga važna tržišta, ograničavaju se mogućnosti kineskih proizvođača izvoznika da izvoze u te zemlje i dodatno se povećava privlačnost tržišta Unije na koje se taj izvoz može preusmjeriti u slučaju isteka mjera na uvoz solarnog stakla u Uniju.

               5.2.3.   Zaključak

                     (185)

                     S obzirom na velik rezervni kapacitet u Kini, privlačnost tržišta Unije i relativno velike cijene Unije, vjerojatno je da će se u slučaju isteka mjera u Uniju uvoziti veliki obujam dampinškog kineskog solarnog stakla po cijenama koje snižavaju cijene industrije Unije.

               5.3.   Učinak na stanje industrije Unije

                     (186)

                     Komisija je ispitala vjerojatni učinak na pokazatelje štete ako se dopusti da mjere isteknu.

                     (187)

                     Prema proizvođačima iz Unije, vjerojatno povećanje dampinškog uvoza iz Kine imalo bi velik negativan učinak na njihovo financijsko stanje. Prema njihovu mišljenju, korisnici bi vjerojatno počeli kupovati jeftino solarno staklo iz Kine umjesto da kao glavne dobavljače zadrže subjekte iz industrije Unije. Smatrali su da bi se prodaja solarnog stakla koje prodaju svojim kupcima stoga smanjila za 30 %–75 %, ovisno o društvu i kupcu. Zbog niskih kineskih cijena koje su na raspolaganju, smatrali su da bi došlo do pritiska na cijene industrije Unije, koje bi se stoga smanjile za 0,9–2,6 EUR/m2, ovisno o kupcu i proizvodu. Nadalje, proizvođači iz Unije smatrali su da bi učinak na staklo za hortikulturu bio manji jer se solarno staklo koje se koristi za izgradnju staklenika reže na određeni oblik, jer se narudžbe temelje na projektima i zato što pravovremena isporuka ima važnu ulogu.

                     (188)

                     Na temelju prethodno navedenih pretpostavki, industrija Unije predvidjela je različite scenarije vjerojatnog učinka mjera na svoje financijsko stanje te simulirala učinak smanjenja prodaje i/ili cijene na svoju strukturu troškova. U jednom je scenariju uzet u obzir predviđeni rast tržišta. U svim različitim scenarijima simulacije su pokazale da bi istek mjera doveo do znatnih gubitaka industrije Unije.

                     (189)

                     Komisija je ocijenila prethodno navedene scenarije kako bi utvrdila jesu li realistični. Od 2009. do 2012. (tj. prije uvođenja mjera), uvoz solarnog stakla u Uniju naglo se povećao s 1,2 milijuna m2 u 2009. na 8,35 milijuna m2 u 2012. Naglo povećanje jeftinog uvoza dovelo je do sniženja cijena, gubitka tržišnog udjela i pogoršanja profitabilnosti industrije Unije te je uzrokovalo materijalnu štetu industriji Unije (67).

                     (190)

                     Komisija je u tom kontekstu analizirala vjerojatni učinak jeftinog uvoza na trenutačno stanje industrije Unije, pri čemu je kao početnu točku uzela provjerene informacije proizvođačâ iz Unije. Komisija je na temelju nalaza iz početnog ispitnog postupka smatrala da bi u slučaju ponovnog rasta jeftinog kineskog solarnog stakla na tržištu Unije, to staklo prvo moglo dobiti tržišni udio na štetu industrije Unije, a tek onda preuzeti tržišni udio izvoza proizvođačâ iz trećih zemalja u Uniju.

                     (191)

                     Komisija je na temelju toga izračunala da bi u slučaju povećanja kineskog uvoza po niskim cijenama za 3,5 milijuna m2 na štetu prodaje Unije, posljedično smanjenje proizvodnje Unije i povećanje jediničnog troška proizvodnje zbog fiksnih troškova dovelo do smanjenja profitabilnosti industrije Unije do praga isplativosti (odnosno do prihoda koji su jednaki ukupnim fiksnim i varijabilnim troškovima).

                     (192)

                     U tom se izračunu uzima u obzir priroda proizvodnje solarnog stakla, koja uključuje posebno velik udio fiksnih troškova proizvodnje. Nadalje, proizvodni postupak ne može se zaustaviti i u slučaju smanjenja prodaje ograničene su mogućnosti smanjenja ulaznih elemenata (68). Stoga je za industriju iznimno važno održavati minimalnu proizvodnju kojom se pokrivaju fiksni troškovi i održavati minimalne obujme prodaje.

                     (193)

                     Taj je izračun konzervativan. S obzirom na velik proizvodni kapacitet kineskih društava i njihovih trenutačnih niskih cijena, koje znatno snižavaju cijene industrije Unije, kineski proizvođači izvoznici vjerojatno će izvoziti količinu veću od 3,5 milijuna m2 i vršiti pritisak na cijene Unije, što će dovesti do daljnjih gubitaka i štetnog stanja industrije Unije.

                     (194)

                     Nadalje, budući da industrija Unije ne proizvodi zalihe, mora se organizirati na temelju ugovora ili narudžbi kupaca (vidjeti odjeljak 4.6.3.3. – Zalihe). Stoga bi bilo kakva važna smanjenja obujma prodaje društava mogla dovesti do neodrživih gubitaka i stečaja.

               5.4.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete za industriju Unije

                     (195)

                     Komisija je stoga zaključila da bi istek mjera na uvoz iz NRK-a vjerojatno ubrzo doveo do ponavljanja materijalne štete nanesene industriji Unije.

               6.   INTERES UNIJE

                     (196)

                     U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđeno vjerojatno ponavljanje štetnog dampinga. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti različiti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije i korisnika.

               6.1.   Interesi industrije Unije

                     (197)

                     U uvodnoj izjavi 195. zaključeno je da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela ozbiljno pogoršanje stanja ako bi se dopustilo da antidampinške mjere isteknu. Stoga bi nastavak mjera koristio industriji Unije jer bi mogla zadržati obujam prodaje, tržišni udio i profitabilnost te dodatno poboljšati svoje gospodarsko stanje.

                     (198)

                     Suprotno tomu, prekidom primjene mjera vjerojatno bi se potaklo znatno povećanje kineskog uvoza na tržište Unije po dampinškim, sniženim cijenama koje bi dovele do ponavljanja štete za industriju Unije i ugrozile njezinu održivost.

               6.2.   Interes korisnikâ

                     (199)

                     U početnoj fazi stupljeno je u kontakt s više od 40 korisnika. Četiri korisnika dostavila su odgovore na upitnik.

                     (200)

                     Nekoliko korisnika solarnog stakla (proizvođači fotonaponskih i fototermalnih modula) izrazilo je da se protivi nastavku mjera.

                     (201)

                     Argumenti korisnikâ odnosili su se na veće troškove proizvodnje, sposobnost proizvođača solarnog stakla da odgovore na potražnju, planirano ulaganje u proizvodnju solarnih ploča i aspekte povezane s okolišem. Istaknuli su i da je nakon ukidanja antidampinških i antisubvencijskih pristojbi na uvoz fotonaponskih modula i ćelija iz Kine industrija Unije bila pogođena nepoštenim tržišnim natjecanjem s Kinom. Korisnici su smatrali nepoštenim što se, iako trenutačno ne postoje mjere trgovinske zaštite za solarne ćelije i module, i dalje primjenjuju pristojbe na uvoz jedne komponente fotonaponskih modula, solarno staklo (69). Nakon objave EU ProSun ponovio je da ne postoji dosljedan pristup sektoru. Iako su mjere na uvoz solarnih modula i ćelija istekle, Komisija je bila spremna zadržati mjere uvedene na solarno staklo. Slično tome, nakon objave udruženje solarne industrije Unije ESMC tvrdilo je da bi zadržavanje uvoznih pristojbi na solarno staklo uzrokovalo poteškoće za sadašnje proizvođače solarnih modula u Uniji jer povećava njihove troškove za staklo, dok moduli koji se uvoze u Uniju ne podliježu takvim carinama, čak i ako se upotrebljava kinesko staklo.

                     (202)

                     Komisija je podsjetila da činjenica da odluka o ukidanju mjera na solarne module iz rujnu 2018. ne znači da proizvođači solarnih modula imaju pravo na ukidanje mjere na proizvode na uzlaznom tržištu. Umjesto toga, u skladu s člankom 21. osnovne uredbe, Komisija mora provesti ispitivanje interesa Unije za svaki ispitni postupak zasebno. Komisija je stoga provjerila bi li nastavak mjera uvedenih na solarno staklo imao nerazmjeran negativan učinak na korisnike, kako je detaljnije opisano u nastavku.

               6.2.1.   Troškovi proizvodnje

                     (203)

                     Nekoliko korisnika tvrdilo je da antidampinške pristojbe negativno utječu na njihovo poslovanje jer su povećale njihove troškove proizvodnje. Činjenica da moraju plaćati više cijene nego njihovi konkurenti izvan Unije prema njihovu je mišljenju proizvođače solarnih ploča iz Unije stavila u izravan nepovoljniji konkurentni položaj u odnosu na uvezene solarne ploče. Korisnici su tvrdili i da je, iako su posljednjih godina različite komponente fotonaponskih modula postale znatno jeftinije, cijena solarnog stakla ostala ista, pa se njegov relativni trošak u fotonaponskom modulu povećao. U skladu s tim solarno staklo sada je drugi najveći čimbenik troška u proizvodnji solarne ploče.

                     (204)

                     Nadalje, korisnici su istaknuli da, iako većinom proizvode takozvane module „staklo/folija”, tj. module kod kojih se na prednjoj strani nalazi staklo, a na stražnjoj plastična folija, sve više počinju proizvoditi takozvane module „staklo/staklo”, tj. module kod kojih se staklo nalazi na objema stranama. Budući da su za proizvodnju modula „staklo/staklo” potrebne dvije staklene ploče umjesto jedne, udvostručuje se udio solarnog stakla u troškovima proizvodnje.

                     (205)

                     Udruženje EU ProSun, koje zastupa nekoliko korisnika, tvrdilo je da udio solarnog stakla u trošku solarne ploče iznosi 10 %. Dva druga korisnika navela su da je udio stakla u njihovim troškovima iznosio 7 % odnosno 10 % za modul „staklo/folija” i 14 % odnosno 22 % za modul „staklo/staklo”.

                     (206)

                     Prema mišljenju udruženja EU ProSun, učinak mjera na troškove iznosio bi 3 % za modul „staklo/folija” i 6 % za modul „staklo/staklo”.

                     (207)

                     Udruženje EU ProSun Glass, koje zastupa industriju solarnog stakla Unije, tvrdilo je da je učinak troška pristojbi na troškove proizvodnje modula ograničen. Dostavilo je izračune koji pokazuju da, na temelju trenutačnih cijena Unije za solarno staklo, udio troškova solarnog stakla u fotonaponskom modulu iznosi 4 %. Dodatni troškovi zbog uvedenih mjera, na temelju trenutačnih kineskih ponuđenih cijena, prema njegovim su izračunima činili 1,5 % konačnog troška modula. To je udruženje smatralo da je dodatni učinak troška na korisnike još manji jer je većina korisnika u Uniji aktivna u stambenom segmentu tržišta i, uz modul, prodaje cijeli set koji uključuje i instalaciju i bateriju. Ako se prodaje cijeli set, udio stakla u modulu manji je od 0,5 %.

                     (208)

                     U početnom postupku smatralo se da solarno staklo čini tek ograničen dio (približno 6–8 %) troškova solarnih modula (70). Nadalje, budući da su korisnici velike količine solarnog stakla kupovali od proizvođačâ iz Unije i da su mogli kupiti staklo iz drugih zemalja osim NRK-a, zaključeno je da je učinak početnih mjera na troškove solarnih modula manji od 1 %.

                     (209)

                     Međutim, od početnog ispitnog postupka razina antidampinških mjera povećala se s 25 % na 67 %, što je dodatno utjecalo na trošak u usporedbi sa stanjem u početnom ispitnom postupku.

                     (210)

                     Komisija je utvrdila da se struktura troška solarnih modula, unatoč argumentima korisnikâ, nije znatno promijenila u odnosu na početni ispitni postupak. Prema studiji neovisnog instituta, na temelju razina cijena iz 2017.–2018., relativni udio troška solarnog stakla u modulu u prosjeku je iznosio 9 % (71) i stoga nije bio znatno viši od udjela od 6 % do 8 %, koji je utvrđen u početnom ispitnom postupku. Komisija je primijetila da to odgovara informacijama korisnikâ, prema kojima je troškovni udio stakla u modulu iznosio od 7 % do 10 % (vidjeti uvodnu izjavu 205.).

                     (211)

                     Kad je riječ o sve većem udjelu modula „staklo/staklo” na tržištu, Komisija je utvrdila da je u RIPR-u ta vrsta činila približno 10 % potrošnje u Uniji te je njezin udio na tržištu stoga i dalje ograničen. Iako se njezin udio povećava, ne očekuje se da će u sljedećih pet godina postati veći od 30 % (72).

                     (212)

                     Naposljetku, korisnici su i dalje kupovali većinu stakla na tržištu Unije i nekoliko korisnika tvrdilo je da će i dalje nastaviti s tim i u slučaju isteka mjera.

                     (213)

                     Na temelju prethodno navedenih elemenata Komisija je primijetila da su malo relativno povećanje udjela solarnog stakla u troškovima proizvodnje solarnih modula iz uvodne izjave 205., povećanje proizvodnje modula „staklo/staklo” i povećanje razine mjera doveli do većeg učinka mjera na troškove korisnika od onog koji je utvrđen u početnom ispitnom postupku. Komisija je procijenila da se učinak troška mjera na proizvođače fotonaponskih modula kreće od 2 do 3 %.

                     (214)

                     Nakon objave EU ProSun tvrdio je da su informacije o udjelu troškova solarnog stakla u solarnim modulima koje je dostavio Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE („Institut Fraunhofer”), a koje je Komisija utvrdila u uvodnoj izjavi 210., zastarjele. Prema novim informacijama koje je EU ProSun primio od Instituta Fraunhofer, udio troškova solarnog stakla u trošku solarnih modula povećao se od 2019. s 9 % na 11 %. Nadalje, EU ProSun tvrdio je da je, prema istom izvoru, budući udio modula „staklo/staklo” veći od udjela koji je Komisija navela u uvodnoj izjavi 211. jer se studija na koju se Komisija poziva u istoj uvodnoj izjavi odnosila na svjetsko tržište, a ne samo na tržište Unije. Prema podacima Instituta Fraunhofer očekivalo se da će udio modula staklo/staklo na tržištu Unije biti veći. EU ProSun nadalje je smatrao da danas udio modula staklo/staklo iznosi 18,5 %, a ne 10 % kao što je navedeno u studiji.

                     (215)

                     EU ProSun tvrdio je i da su marže industrije solarnih ploča uglavnom niže od 5 % ili čak negativne. Stoga je smatrao da je tržište solarnih modula u Uniji vrlo osjetljivo na cijene te bi stoga daljnje povećanje troškova za od2 % do 3 % dovelo do daljnjih zatvaranja poslovanja i otpuštanja radnika.

                     (216)

                     Komisija je primila na znanje informacije koje je Institut Fraunhofer dostavio udruženju EU ProSun o povećanju udjela troškova solarnog stakla u trošku solarnih modula od 2019. Komisija je napomenula je da te promjene nisu obuhvaćen razdobljem ispitnog postupka revizije i da mogu biti relevantne samo pri procjeni budućeg opterećenja za proizvođače solarnih modula. Komisija je nadalje u vezi s tržišnim udjelom modula staklo/staklo primila na znanje informacije da se studija iz uvodne izjave 211. odnosila na svjetsko tržište te da se stanje i izgledi za budućnost u Uniji mogu razlikovati. Međutim, u pogledu točnog udjela smatrala je da udio od 18,5 %, koji je EU ProSun naveo, nije potkrijepljen nikakvim dokazima. Komisija je u analizi provjerenih podataka proizvođača iz Unije u razdoblju ispitnog postupka utvrdila da je tadašnji udio modula staklo/staklo na tržištu iznosio samo 14 %. Budući da su dva provjerena proizvođača činila više od 80 % prodaje solarnog stakla na tržištu u razdoblju ispitnog postupka revizije, Komisija je zaključila da je taj udio reprezentativan za stanje na tržištu.

                     (217)

                     Nadalje, čak i da se udio modula staklo/staklo blago povećao nakon razdoblja ispitnog postupka revizije, time se ne bi promijenili zaključci da bi zadržavanjem mjera na trenutačnoj razini učinak troškova na korisnike ostao ograničen. Kako su potvrdili EU ProSun i nekoliko korisnika, potonji su kupovali znatne količine solarnog stakla od proizvođača iz Unije i to se prema mišljenju korisnika ne bi promijenilo ni ubuduće. Nadalje, korisnici su mogli uvoziti solarno staklo iz drugih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere, a u razdoblju ispitnog postupka revizije uvezeno staklo iz tih zemalja činilo je 12 % tržišnog udjela (vidjeti tablicu 5.).

                     (218)

                     U pogledu argumenta korisnika da bi daljnje povećanje troškova za od 2 % do 3 % dovelo do daljnjih zatvaranja i otpuštanja, Komisija je podsjetila da zadržavanje mjera ne bi trebalo dovesti do daljnjih povećanja cijena jer samo zadržava postojeće pristojbe na solarno staklo iz Kine. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 217., zbog zemljopisne blizine korisnici će nastaviti nabavljati većinu solarnog stakla od proizvođača iz Unije i/ili bi mogli uvoziti solarno staklo iz drugih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere kao što su Turska, Malezija i Indija.

                     (219)

                     Na temelju toga Komisija je zaključila da bi zadržavanje mjera sada vjerojatno dovelo do većih troškova proizvodnje za korisnike u odnosu na troškove početnih mjera, s obzirom na to da se relativni trošak stakla u ukupnim troškovima proizvodnje neznatno povećao. Međutim, u usporedbi s ukupnim troškovima proizvodnje, Komisija je zaključila da bi učinak troškova na korisnike i dalje bio ograničen i stoga ne bi postao presudan za zadržavanje njihova poslovanja u Uniji.

               6.2.2.   Proizvodni kapacitet solarnog stakla u Uniji

                     (220)

                     Prema mišljenju korisnikâ industrija solarnog stakla u Uniji nema dovoljan proizvodni kapacitet da bi odgovorila na potražnju za solarnim staklom na tržištu. Nadalje su tvrdili da proizvođači solarnog stakla u Uniji nisu povećali svoje kapacitete niti to planiraju. Prema njihovu mišljenju trenutačni proizvodni kapaciteti manji su od trenutačne potražnje za solarnim staklom. Korisnici stoga smatraju da ih to stanje prisiljava da upotrebljavaju staklo uvezeno iz drugih zemalja kao što je Malezija ili Turska ili da uvoze staklo iz Kine po većoj cijeni. Međutim, tvrde i da staklo uvezeno iz tih zemalja nije uvijek dovoljno kvalitetno.

                     (221)

                     Za razliku od toga, industrija Unije smatrala je da je opskrba solarnim staklom na tržištu dovoljna da bi pokrila potražnju. Tvrdila je da nikada nije odbila opskrbu nijednog proizvođača solarnih ploča iz Unije zbog navodnog nedostatka raspoloživog kapaciteta. Upravo suprotno, bila je spremna raspravljati o mogućim dodatnim narudžbama i potvrdila je svoju sposobnost dostave većih obujmova.

                     (222)

                     Komisija je prvo primijetila da je potrošnja solarnog stakla u RIPR-u iznosila [13–18] milijuna m2 (vidjeti tablicu 2.). Drugo, ukupna proizvodnja industrije Unije koju je Komisija provjerila iznosila je [11–14] milijuna m2. Treće, ukupni provjereni kapacitet dvaju proizvođača iz Unije iznosio je [14–18] milijuna m2.

                     (223)

                     Komisija je stoga zaključila da su samo dva provjerena proizvođača solarnog stakla u RIPR-u imala rezervni kapacitet od [5–8,5] milijuna m2, koji se mogao isporučiti bez dodatnih ulaganja. Komisija je stoga utvrdila da je taj argument korisnikâ neutemeljen.

                     (224)

                     Nakon objave EU ProSun je tvrdio da već nakon razdoblja ispitnog postupka revizije proizvodni kapacitet proizvođača solarnog stakla nije pokrivao potražnju za solarnim staklom korisnika jer su dva korisnika u 2019./2020. uložila u nove kapacitete od ukupno 950 MW. Na temelju toga EU ProSun je smatrao da već danas nema dovoljno ponude solarnog stakla na tržištu. Kao odgovor na taj argument, EU ProSun Glass, koji predstavlja proizvođače iz Unije, ponovio je nakon objave da je nekoliko važnih proizvođača solarnih ploča za koje je EU ProSun naveo da posluju na tržištu već zatvorilo svoju proizvodnju. Stoga su novostvoreni kapaciteti zamijenili postojeće.

                     (225)

                     Komisija je prvo primijetila da su prema podacima udruženja EU ProSun proizvođači solarnih modula 2019. imali kombinirani kapacitet od više od 5 GW. Međutim, primijetila je i da je nekoliko proizvođača solarnih modula zaista prestalo s proizvodnjom. Kombinirani kapaciteti društava koja su zatvorila svoju proizvodnju premašili su 1 GW (73). Stoga su nalazi Komisije potvrdili da su novoizgrađeni kapaciteti djelomično zamijenili ulaganja u 2019./2020. nekoliko društava koje je EU ProSun naveo.

                     (226)

                     Drugo, Komisija je smatrala da postojeći i novoizgrađeni kapaciteti ne odgovaraju nužno proizvodnji solarnih modula. Prema podacima udruženja EU ProSun, 2019. iskorišteno je manje od polovine proizvodnog kapaciteta solarnih modula. Stoga je Komisija smatrala da se novoizgrađeni kapaciteti nisu automatski pretočili u ekvivalentnu proizvodnju i rast potražnje za solarnim staklom, barem ne odmah nakon njihova uvođenja.

                     (227)

                     Treće, Komisija je podsjetila da su u razdoblju ispitnog postupka revizije uz dva provjerena proizvođača solarnog stakla postojali i drugi proizvođači solarnog stakla. Prema podacima industrije solarnog stakla u Uniji ukupni kapacitet proizvođača solarnog stakla iznosio je između [33–38] milijuna m2 (vidjeti tablicu 6.) (74). Ukupni kapacitet solarnog stakla na tržištu stoga je gotovo 3 puta veći od njegove trenutačne proizvodnje.

                     (228)

                     Na temelju toga Komisija je odbacila argument udruženja EU ProSun da trenutačno nedostaje ponude solarnog stakla na tržištu Unije.

               6.2.3.   Budući rast tržišta

                     (229)

                     Sve zainteresirane strane složile su se da se potražnja za solarnim pločama, a time i solarnim staklom, povećava i da će se u nadolazećim godinama znatno povećati. Glavni pokretači uključuju cilj Unije u pogledu obnovljive energije do 2030., njegovo moguće postroženje i općenito europski zeleni plan, čiji je cilj klimatska neutralnost i poticanje industrije zelenih tehnologija EU-a, uključujući obnovljive izvore energije i druge tehnologije s niskom razinom emisije ugljika. Povećanje se očekuje u svim segmentima tržišta (stambeni, komercijalni, industrijski i javne usluge), ovisno o osmišljavanju javnih politika u svakoj državi članici.

                     (230)

                     Trenutačno proizvodnja solarnih modula u Uniji iznosi 1,7 GW (75). Budući da se u budućnosti očekuje veća potražnja, nekoliko korisnika iz Austrije, Francuske, Njemačke, Italije i Slovenije najavilo je da planira povećati proizvodne kapacitete. Sveukupno, i uz pretpostavku da će se planovi za novi kapacitet potpuno provesti i upotrebljavati, planirana ulaganja korisnika bi, uz 900 MW iz odjeljka 6.2.2., dovela do 2,9 GW dodatne proizvodnje u sljedeće od 2 do 3 godine, čime bi se utrostručila proizvodnja fotonaponskih modula. Osim toga, udruženje EU ProSun tvrdilo je da bi u 2. fazi provedbe jedno od planiranih ulaganja činilo dodatni kapacitet od 2 GW. Navelo je i da jedno švicarsko-njemačko društvo želi ulagati u proizvodnju veličine GW.

                     (231)

                     Na temelju toga EU ProSun i neki korisnici tvrdili su da bi u slučaju zadržavanja mjera njihova planirana ulaganja bila ugrožena jer bi morali snositi dodatne troškove i jer na tržištu ne bi postojala dovoljna ponuda solarnog stakla.

                     (232)

                     Industrija solarnog stakla Unije smatrala je da bi novo najavljeno povećanje kapaciteta bilo korisno za tu industriju. Međutim, prema njezinu mišljenju, novi planirani kapaciteti u određenoj mjeri zamjenjuju kapacitete prethodno zatvorenih proizvodnih postrojenja. Osim toga, smatrala je da se nova ulaganja možda neće provesti kako je najavljeno, kao i u drugim slučajevima u prošlosti. Nadalje, tvrdila je da bilo kakvo novo postrojenje koje treba izgraditi neće moći raditi u punom kapacitetu od samog početka rada.

                     (233)

                     Kako bi ispitala te tvrdnje, Komisija je ponovno ocijenila nalaze. Ponovila je sljedeće: prvo, dokazi u spisu ne ukazuju na to da su planirana ulaganja uvjetovana ukidanjem antidampinških mjera koje su na snazi. Dokazi u spisu zapravo pokazuju da se mnogi najavljeni projekti temelje na perspektivi budućeg rasta tržišta za solarne ploče, a ne na postojanju ili nepostojanju mjera uvedenih na solarno staklo. Stoga se odluka o zadržavanju mjera uvedenih na solarno staklo ne može smatrati presudnim čimbenikom za osmišljavanje ili provedbu prethodno navedenih projekata proširenja.

                     (234)

                     Drugo, Komisija je podsjetila da je analiza učinka troška iz odjeljka 6.2.1. pokazala da su troškovi mjera za predmetne korisnike poprilično mali. Planirana ulaganja ne dovode taj zaključak u pitanje jer bi troškovi za tu dodatnu proizvodnju u sektoru korisnika imali isti ograničeni učinak.

                     (235)

                     Treće, na temelju analize iz odjeljka 6.2.2. Komisija je ponovno istaknula da će trenutačni kapacitet industrije Unije vjerojatno pokriti veću potražnju do koje će doći zbog planiranih ulaganja. Nadalje, bilo kakvo povećanje potražnje u svakom bi slučaju bilo postupno, što bi industriji solarnog stakla omogućilo da se prilagodi i prema potrebi poveća svoje kapacitete, kako i sama tvrdi. Osim toga, korisnici bi mogli nastaviti nabavljati staklo iz drugih zemalja kao što su Turska, Malezija i Indija, kao što su činili i u RIPR-u.

                     (236)

                     Nakon objave EU ProSun nadalje je tvrdio da proizvođači solarnog stakla nemaju kapacitete da zadovolje buduću potražnju za solarnim staklom. Naveo je i da korisnici ne mogu uvoziti to staklo jer kvaliteta uvoznog stakla nedostatna. Kako bi potkrijepio taj argument, dostavio je izvješće jednog od korisnika u kojem je navedeno da je određena isporuka malezijskog trgovačkog društva bila manjkava.

                     (237)

                     Komisija nije bila uvjerena da je kvaliteta solarnog stakla iz ostalih trećih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere toliko lošija da se ne može smatrati vjerodostojnom alternativom za europske proizvođače modula. U svojem antidampinškom ispitnom postupku o uvozu solarnog stakla iz Malezije sve su se strane složile da se taj uvoz stvarno natječe sa solarnim staklom proizvedenim u Uniji. Kako je prethodno navedeno, uvoz solarnog stakla u Uniju iz Malezije povećao se i u razdoblju ispitnog postupka revizije dosegao je tržišni udio od 7 %. To upućuje na zaključak da je malezijsko solarno staklo općenito dovoljno visoke kvalitete iako je u pojedinačnim slučajevima isporuka solarnog stakla uvezenog iz te zemlje imala nedostatke i nije u potpunosti odgovarala dogovorenim uvjetima i specifikacijama. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

                     (238)

                     Nakon objave EU ProSun tvrdio je i da bi šteta koju bi moglo prouzročiti zadržavanje mjera uvedenih na solarno staklo odmah utjecala na više od 1 000 radnih mjesta i oko 50 milijuna EUR ulaganja te na više od 4 000 radnih mjesta i milijardu EUR ulaganja koja će se provesti tijekom sljedeće dvije godine.

                     (239)

                     Komisija je odbacila taj argument i podsjetila da su mnogi planovi proširenja već provedeni dok su mjere još bile na snazi, bez obzira na odluku o zadržavanju ili ukidanju mjera. Na temelju zaključaka sažetih u odjeljcima od 6.2.1. do 6.2.3. Komisija je smatrala da zadržavanje mjera nije spriječilo ostvarenje planiranih ulaganja nekoliko korisnika.

               6.2.4.   Zaključak o interesu korisnika

                     (240)

                     Iako su primjedbe primljene nakon objave dodatno potkrijepile da je nastavak mjera protivan interesima korisnika, njima je potvrđeno i da je sektor tek na početku tekućeg procesa ulaganja. Komisija je zaključila da učinak mjera na strukturu troškova korisnikâ trenutačno nije nerazmjeran, da njihova sigurnost opskrbe nije ugrožena jer su dostupni rezervni kapaciteti u Uniji i drugi izvori nedampinškog uvoza te da njihovi planovi ulaganja još nisu provedeni u dostatnoj mjeri.

                     (241)

                     U svakom slučaju, ako se to pokaže točnim i nastupe promijenjene okolnosti trajne prirode, Komisija je podsjetila da industrija korisnikâ može podnijeti zahtjev za reviziju oblika i/ili razine mjera, ograničen na štetu koju je pretrpjela industrija Unije u kombinaciji sa stanjem ponude za industriju korisnika u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe, što bi moglo dovesti do nove ocjene interesa Unije.

               6.3.   Aspekti okoliša

                     (242)

                     Korisnici su tvrdili da zadržavanje mjera uvedenih na solarno staklo nije u skladu s ciljevima Komisije u pogledu upotrebe čiste energije. Upravo suprotno, posljedica produljenja mjera uvedenih na solarno staklo bila bi nemogućnost industrije solarnih modula Unije da provede nova ulaganja. Nadalje, iako se očekuje da će se tržište Unije za instalacije solarnih modula povećati, industrija solarnih modula Unije bila bi prisiljena napustiti tržište jer zbog manjka ponude solarnog stakla ne bi provela planirana nova ulaganja te stoga ne bi bila konkurentna.

                     (243)

                     Komisija je u kontekstu šireg europskog zelenog plana u ožujku 2020. predstavila svoj prijedlog obvezujućeg europskog propisa o klimi kojim se u zakonodavstvo nastoji ugraditi cilj klimatske neutralnosti do 2050. (76) Europski zeleni plan osim toga sadržava izričiti cilj u pogledu opskrbe čistom, cjenovno pristupačnom i sigurnom energijom (77), osobito mogućim postroženjem cilja EU-a u pogledu obnovljive energije do 2030.

                     (244)

                     Na obama tržištima, odnosno na tržištu stakla za hortikulturu (staklo za staklenike) i tržištu fotonaponskih i fototermalnih modula, proizvođači solarnog stakla iz Unije osmišljavaju nova inovativna rješenja za poboljšanje upotrebe zelene energije, surađuju s istraživačkim ustanovama i sveučilištima te ulažu u istraživanje i razvoj. U tom kontekstu Komisija je smatrala da je nastavak mjera ključan kako bi se osiguralo postojanje održive industrije solarnog stakla i poboljšali istraživanje i razvoj u tom području.

                     (245)

                     Komisija je nadalje smatrala da bi u slučaju isteka mjera održivost industrije solarnog stakla Unije bila ugrožena te bi korisnici (uglavnom proizvođači fotonaponskih modula) postali ovisni o uvozu, najvjerojatnije iz Kine. Posljedica isteka mjera bila bi i nemogućnost industrije solarnog stakla da ulaže u inovacije te istraživanje i razvoj. Komisija je stoga smatrala da je iz perspektive zaštite okoliša ključno održati industriju solarnog stakla održivom.

                     (246)

                     Komisijinom zelenom politikom istodobno se podupire i upotreba obnovljive energije u Uniji. Glavna mogućnost inovacije nalazi se u proizvodnji ćelija u industriji na kraju proizvodnog lanca. Ako bi se mjere zadržale, taj dio „zelene” industrije, tj. uglavnom proizvođači solarnih modula, morao bi snositi određene dodatne troškove. Međutim, s obzirom na analizu iz odjeljka 6.2.1., Komisija je zaključila da dodatni troškovi korisnika nisu dovoljno veliki da bi spriječili njihov rad ili buduće proširenje.

                     (247)

                     Komisija je stoga zaključila da zadržavanje mjere sveukupno ne šteti politikama zaštite okoliša Unije.

               6.4.   Interes nepovezanih trgovaca

                     (248)

                     Skupina koja je aktivna u distribuciji solarnog stakla za izgradnju staklenika izrazila je potporu nastavku mjera. Skupina nije bila izravni korisnik, ali je usko surađivala s korisnicima/poljoprivrednicima na pronalasku primjerenog stakla za izgradnju staklenika. Tvrdila je da je kvalitetno staklo s malim udjelom željeza i nizom različitih uzoraka potrebno kako bi se osigurala djelotvornost staklenikâ. Prema njezinu mišljenju, opskrba takvim staklom i uska suradnja s proizvođačima na pronalasku inovativnih rješenja ne bi bile moguće ako bi se dopustilo da mjere isteknu, a to bi stoga negativno utjecalo na proizvodnju solarnog stakla u Uniji. Prema tvrdnjama te skupine, nije bilo moguće uvoziti slično staklo jer proizvođači iz inozemstva nisu mogli ponuditi isti opseg različitih uzoraka i varijacija potrebnih za uspješan dovršetak njihovih projekata u uobičajenom vremenskom okviru.

               6.5.   Interes nepovezanih uvoznika

                     (249)

                     U ispitnom postupku nije surađivao nijedan uvoznik. U izostanku podataka nije bilo dokaza da bi uvođenje mjera bilo protivno interesu tih strana.

               6.6.   Zaključak o interesu Unije

                     (250)

                     Na temelju raspoloživih informacija o interesu Unije Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja konačnih antidampinških mjera na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz NRK-a.

               7.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

                     (251)

                     Iz navedenoga slijedi da bi trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Kine.

                     (252)

                     Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

                     (253)

                     Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica trebala bi provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te bi trebala osigurati da daljnja primjena stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima.

                     (254)

                     Ako se obujam izvoza jednog od društava koja se koriste pojedinačnom nižom stopom pristojbe znatno poveća, posebno nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje sam po sebi moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U takvim se okolnostima može pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera ako su za to ispunjeni uvjeti. U tom se postupku među ostalim može ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i naknadnim uvođenjem pristojbe na razini zemlje.

                     (255)

                     Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Na njega ne bi trebalo primjenjivati nijednu drugu pojedinačnu stopu antidampinške pristojbe.

                     (256)

                     Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (78). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva da ostvaruje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

                     (257)

                     Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (79), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

                     (258)

                     Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. osnovne uredbe,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz solarnog stakla koje se sastoji od kaljenog natrij-kalcijeva stakla, udjela željeza nižeg od 300 ppm, sunčeve propusnosti veće od 88 % (mjereno u skladu sa spektrom zračenja AM 1,5 od 300 do 2 500 nm), toplinskog otpora do 250 °C (mjereno u skladu s normom EN 12150), otpornosti na toplinske šokove od Δ 150 K (mjereno u skladu s normom EN 12150) i mehaničke čvrstoće od 90 N/mm2 ili veće (mjereno u skladu s normom EN 1288-3) podrijetlom iz Narodne Republike Kine, koje je trenutačno obuhvaćeno oznakom KN ex 7007 19 80 (oznake TARIC 7007198012, 7007198018, 7007198080 i 7007198085).

               2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode u nastavku navedena društva, jest sljedeća:

                           Društvo

                           Antidampinška pristojba

                           Dodatna oznaka TARIC

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd, Flat Solar Glass Group Co., Ltd, Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           71,4 %

                           B945

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           75,4 %

                           B943

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;

                           35,3 %

                           B944

                           Henan Yuhua New Material Co. Ltd

                           17,5 %

                           B946

                           Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

                           55,9 %

                           B947

                           Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

                           55,9 %

                           B948

                           Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd, Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

                           60,6 %

                           B949

                           Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

                           60,6 %

                           B950

                           Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

                           60,6 %

                           B951

                           Pilkington Solar Taicang, Limited

                           60,6 %

                           B952

                           Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

                           55,9 %

                           B953

                           Novatech Glass Co., Ltd

                           60,6 %

                           B954

                           Sva ostala društva

                           67,1 %

                           B999

               3.   Primjena pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe određenih za društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa, koji mora biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu I. U slučaju da taj račun nije dostavljen, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

               4.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

            Članak 2.
            Komisija može izmijeniti članak 1. stavak 2. dodavanjem novog proizvođača izvoznika, koji podliježe pristojbi koja se primjenjuje na proizvođače koji surađuju i nisu u uzorku, ako neki novi proizvođač izvoznik iz Narodne Republike Kine Komisiji dostavi dostatne dokaze:

                        (a)

                        da proizvod opisan u članku 1. stavku 1. nije izvozio u Uniju u razdoblju od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. (razdoblje početnog ispitnog postupka) ili u razdoblju od 1. prosinca 2013. do 30. studenoga 2014. (razdoblje ispitnog postupka u pogledu apsorpcije);

                        (b)

                        da nije povezan ni s jednim izvoznikom ili proizvođačem iz Narodne Republike Kine na kojega se primjenjuju antidampinške mjere uvedene ovom Uredbom; i

                        (c)

                        da je doista u Uniju izvozio proizvod iz postupka revizije ili da je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tog proizvoda u Uniju nakon završetka razdoblja početnog ispitnog postupka.

            Članak 3.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 22. srpnja 2020.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

            (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 470/2014 od 13. svibnja 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 142, 14.5.2014., str. 1.).

            (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1394 od 13. kolovoza 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 470/2014, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2015/588, o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon ponovljenog ispitnog postupka u pogledu apsorpcije u skladu s člankom 12. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 215, 14.8.2015., str. 42.).

            (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 471/2014 od 13. svibnja 2014. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 142, 14.5.2014., str. 23.).

            (5)  Obavijest o skorom isteku određenih antidampinških mjera (SL C 345, 27.9.2018., str. 9.).

            (6)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 165, 14.5.2019., str. 6.)

            (7)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017., SWD(2017) 483 final/2.

            (8)  Global Trade Atlas – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm).

            (9)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

            (10)  Izvješće – poglavlje 2., str. 6.–7.

            (11)  Izvješće – poglavlje 2., str. 10.

            (12)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law (pristup na dan 28. veljače 2020.).

            (13)  Izvješće – poglavlje 2., str. 20.–21.

            (14)  Izvješće – poglavlje 3., str. 41., 73.–74.

            (15)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.–121.

            (16)  Izvješće – poglavlje 6., str. 122.–135.

            (17)  Izvješće – poglavlje 7., str. 167.–168.

            (18)  Izvješće – poglavlje 8., str. 169.–170., 200.–201.

            (19)  Izvješće – poglavlje 2., str. 15.–16., Izvješće – poglavlje 4., str. 50., str. 84., Izvješće – poglavlje 5., str. 108.–109.

            (20)  Izvješće – poglavlje 3., str. 22.–24. i poglavlje 5., str. 97.–108.

            (21)  Izvješće – poglavlje 5., str. 104.–109.

            (22)  Izvješće – poglavlje 5., str. 100.–101.

            (23)  Izvješće – poglavlje 2., str. 26.

            (24)  Izvješće – poglavlje 2., str. 31.–32.

            (25)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (pristup na dan 27. ožujka 2019.).

            (26)  Izvješće – poglavlja 6. i 12.

            (27)  Izvješće – poglavlja od 14.1. do 14.3.

            (28)  Izvješće – poglavlje 4., str. 41.–42., 83.

            (29)  Poglavlje II. članak 5. Privremenih odredaba o promicanju industrijskog restrukturiranja.

            (30)  Poglavlje III. članak 17. Privremenih odredaba o promicanju industrijskog restrukturiranja.

            (31)  Izvješće – poglavlje 6., str. 138.–149.

            (32)  Izvješće – poglavlje 9., str. 216.

            (33)  Izvješće – poglavlje 9., str. 213.–215.

            (34)  Izvješće – poglavlje 9., str. 209.–211.

            (35)  Izvješće – poglavlje 13., str. 332.–337.

            (36)  Izvješće – poglavlje 13., str. 336.

            (37)  Izvješće – poglavlje 13., str. 337.–341.

            (38)  Izvješće – poglavlje 6., str. 114.–117.

            (39)  Izvješće – poglavlje 6., str. 119.

            (40)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.

            (41)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

            (42)  Vidjeti, na primjer, Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2019/72 od 17. siječnja 2019. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz električnih bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 16, 18.1.2019., str. 5.), Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2018/1690 od 9. studenoga 2018. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih pneumatskih guma, novih ili protektiranih, od kaučuka, vrste koja se rabi za autobuse ili kamione i s indeksom opterećenja većim od 121, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/1579 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih pneumatskih guma, novih ili protektiranih, od kaučuka, vrste koja se rabi za autobuse ili kamione, s indeksom opterećenja većim od 121, podrijetlom iz Narodne Republike Kine te o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2018/163 (SL L 283, 12.11.2018., str. 1.), Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/969 od 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 146, 9.6.2017., str. 17.).

            (43)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

            (44)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji dohodak, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (45)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608.

            (46)  http://web.turkstat.gov.tr/PreTablo.do?alt_id=1008.

            (47)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm.

            (48)  Kemijski proizvodi ili pripravci koji se sastoje pretežno od organskih spojeva, u tekućem obliku pri 20 °C, nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu.

            (49)  Drvene kutije.

            (50)  Palete i okviri za palete, od drva.

            (51)  Papir.

            (52)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.).

            (53)  Koja čini manje od 3 % ukupnih sirovina.

            (54)  http://web.turkstat.gov.tr/PreTablo.do?alt_id=1008.

            (55)  http://www.turkstat.gov.tr/ZipGetir.do?id=27666&class=onceki, posljednji put pristupljeno 11. ožujka 2019. 100 kuruša = 1 turska lira.

            (56)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608.

            (57)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608.

            (58)  Stranica 22. zahtjeva za reviziju.

            (59)  Vidjeti Prilog 21.A zahtjevu za reviziju.

            (60)  Stranica 34. zahtjeva za reviziju i Prilog 8.A zahtjevu za reviziju.

            (61)  Xinyi Solar Holdings Limited, Godišnje izvješće za 2019., https://www.xinyisolar.com/en/qynb/list.aspx, preuzeto u svibnju 2020.: „Ova je godina [2019.] bila prijelazno razdoblje za kinesko fotonaponsko tržište. Fotonaponski projekti kretali su se od onih koji se provode isključivo na temelju subvencija do mješavine projekata ‚bez subvencija’ i onih kojima se pruža ‚potpora u obliku zajamčenih cijena’. […] Kašnjenje u uvođenju politika i odobravanju projekata smanjilo je tijekom godine naklonjenost fotonaponskim instalacijama u Kini. […] Veliku globalnu potražnju za fotonaponskim rješenjima tijekom godine su uglavnom poticale druge zemlje, a ne Kina.”

            (62)  Stranica 35. zahtjeva za reviziju. Vidjeti i odjeljak 3.2.2.5.

            (63)  Vidjeti uvodnu izjavu 2.

            (64)  Vidjeti uvodnu izjavu 2.

            (65)  Zahtjev za reviziju, poglavlje 3.5.

            (66)  Zahtjev za reviziju, poglavlje 3.5. Vidjeti i analizu u odjeljku 6. – Interes Unije.

            (67)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 470/2014 od 13. svibnja 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 142, 14.5.2014., str. 1.

            (68)  Za proizvodnju solarnog stakla potrebno je neprekinuto zagrijavanje i rad peći (24 sata dnevno sedam dana tjedno). Zbog tehničke prirode taj se proces ne može zaustaviti.

            (69)  Antidampinške i antisubvencijske mjere za solarne ploče uvedene su na kraju 2013. na razdoblje od dvije godine. U ožujku 2017. mjere su produljene za 18 mjeseci (https://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1904).

            (70)  Uredba Komisije (EU) br. 1205/2013 od 26. studenoga 2013. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz solarnog stakla iz Narodne Republike Kine (SL L 316, 27.11.2013., str. 8.), uvodna izjava 157.

            (71)  Izvor: Višedimenzionalni pristup optimizacije za poboljšanje učinkovitosti, energije i troškova modula, Jibran Shahid, Max Mittag, Martin Heinrich, Institut za sustave solarne energije Fraunhofer, ISE,
         https://www.ise.fraunhofer.de/content/dam/ise/de/documents/publications/conference-paper/35-eupvsec-2018/Shahid_5DO83.pdf.

            (72)  Izvor: Udruženje strojarske industrije (VDMA), https://pv-manufacturing.org/wp-content/uploads/2019/03/ITRPV-2019.pdf

            (73)  Jedno od najvećih društava koja su prestala s proizvodnjom bio je Solarworld, čiji su kapaciteti prema podacima udruženja EU ProSun iznosili 700 MW. Prestao je s proizvodnjom 2018. (https://www.pv-magazine.com/2019/02/11/investor-search-for-solarworld-failed-module-factory-to-be-auctioned-off/).

            (74)  Na internetskim stranicama društva F-Solar navodi se kapacitet od 750 tona dnevno https://www.fsolar.de/en. Ovisno o asortimanu proizvoda, taj obujam može iznositi između 20 i 30 milijuna m2. Osim društva F-Solar, na tržištu postoji nekoliko drugih manjih proizvođača kao što su Petra Glass (Austrija), Pressglass (Poljska), Sunarc (Danska), Lambert (Njemačka), Onyxsolar (Španjolska), Covexglass (Poljska), DA Glass (Poljska), Schollglass (Poljska), tvitec (Španjolska), Hecker (Njemačka), Ertex solar (Austrija), ILVA Glass (Italija).

            (75)  Izvor: EU ProSun.

            (76)  Vidjeti Prilog Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o europskom zelenom planu, Bruxelles, 11.12.2019., COM(2019) 640 final, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication-annex-roadmap_en.pdf za informacije o širem okviru.

            (77)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o europskom zelenom planu, Bruxelles, 11.12.2019., COM(2019) 640 final, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication_en.pdf, str. 6.

            (78)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

            (79)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

            PRILOG I.
            Na valjanom trgovačkom računu iz članka 1. stavka 3. mora se navesti sljedeće:

                        1.

                        ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun

                        2.

                        sljedeća izjava: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (površina u m2) solarnog stakla iz ovog računa koje se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici Kini. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.”

                        3.

                        Datum i potpis službene osobe subjekta koji izdaje račun.