title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/865 оd 4. lipnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (žice i žice u strukovima PSC) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

text:
               5.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 139/12

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/865
   оd 4. lipnja 2015.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (žice i žice u strukovima PSC) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Uredbom Vijeća (EZ) br. 383/2009 (2), kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 986/2012 (3), Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (žice i žice u strukovima PSC) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”).

               (2)

               Mjere su uvedene u obliku stope pristojbe ad valorem od 46,2 %, uz izuzetak trgovačkog društva Kiswire Qingdao, Ltd (0 %) te trgovačkih društava Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd i Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd (oba 31,1 %).

         2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

               (3)

               Nakon objave obavijesti o skorom isteku (4) antidampinških mjera na snazi, Komisija je 7. veljače 2014. zaprimila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (4)

               Zahtjev je podnio European Stress Information Service („ESIS”) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenih žica i žica u strukovima PSC u Uniji.

               (5)

               Zahtjev se temeljio na pretpostavci da bi istek mjera vjerojatno doveo do ponavljanja dampinga i štete industriji Unije.

         3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

               (6)

               Nakon savjetovanja s Odborom uspostavljenim člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe, Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je 8. svibnja 2014. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije
                   (5) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

         4.   Relevantna razdoblja obuhvaćena ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera

               (7)

               Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2013. do 31. ožujka 2014. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

         5.   Strane na koje se odnosi ispitni postupak i odabir uzorka

               (8)

               Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike iz Kine, uvoznike i korisnike iz Unije za koje se zna da se revizija na njih odnosi te predstavnike Kine. Zainteresiranim stranama pružena je prilika da iznesu svoje stavove u pisanom obliku i zatraže raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

               (9)

               S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika iz Kine i nepovezanih uvoznika iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka tih zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

               (10)

               Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju proizvodnje istovjetnog proizvoda. Taj se uzorak sastojao od pet proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku predstavljali su 64 % ukupne proizvodnje industrije Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da se očituju o privremenom uzorku, ali nije primila nikakve primjedbe. Stoga je privremeni uzorak potvrđen te se smatra reprezentativnim za industriju Unije.

               (11)

               Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz Kine i nepovezanih uvoznika iz Unije, od tih se strana zatražilo da se jave i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, s obzirom na to da se ni jedna od tih strana nije javila, zaključilo se da nije potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika.

         6.   Upitnici i provjera

               (12)

               Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga, vjerojatnosti nastanka ili ponavljanja štete te za određivanje interesa Unije.

               (13)

               U tu je svrhu Komisija poslala upitnike svim stranama za koje se zna da se to na njih odnosi i svim drugim stranama koje su to zatražile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka, odnosno poznatim proizvođačima izvoznicima iz Kine, poznatim proizvođačima u osam trećih zemalja tržišnoga gospodarstva za koje postoje naznake da se u njima proizvodi istovjetan proizvod, proizvođačima iz Unije u uzorku i poznatim korisnicima iz Unije.

               (14)

               Pet proizvođača iz Unije u uzorku i dvanaest dodatnih proizvođača dostavili su odgovore na upitnik. Jedan korisnik dostavio je odgovor na upitnik. Jedanaest korisnika i tri dobavljača dostavili su pisane podneske. Ni jedan kineski proizvođač izvoznik nije odgovorio na upitnik. Proizvođači iz trećih zemalja tržišnoga gospodarstva dostavili su tri odgovora na upitnik.

               (15)

               Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:

                           (a)

                           proizvođači iz Unije u uzorku:

                                       —

                                       CB Trafilati Acciai, Tezze sul Breta, Italija,

                                       —

                                       D&D Drótáru Ipari és Kereskedelmi, Miskolc, Mađarska,

                                       —

                                       DWK Drahtwerk GmbH, Köln, Njemačka,

                                       —

                                       Nedri Spanstaal BV, Venlo, Nizozemska,

                                       —

                                       Trenzas y Cables de Acero PSC, Santander, Španjolska;

                           (b)

                           proizvođač u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva:

                                       —

                                       Scaw South Africa (Pty) Limited, Germiston, Južna Afrika.

         B.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   1.   Predmetni proizvod

               (16)

               Predmetni je proizvod neprekrivena ili neprevučena žica od nelegiranog čelika, žica od nelegiranog čelika pocinčana ili prevučena cinkom i žica u strukovima od nelegiranog čelika, neovisno o tome je li prekrivena ili prevučena ili ne, s najviše 18 žica, s masenim udjelom ugljika 0,6 % ili više, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, trenutačno razvrstana u oznake KN ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 i ex 7312 10 69 i podrijetlom iz Kine. Galvanizirane (ali neprevučene nikakvim drugim materijalom) žice u strukovima koje se sastoje od sedam žica kojima je promjer središnje žice 3 % ili manje veći od promjera bilo koje od 6 preostalih žica, nisu obuhvaćene mjerama koje su trenutačno na snazi i nisu predmet ove revizije.

               (17)

               Predmetni proizvod uglavnom se rabi za armiranje betona u građevinskoj industriji, no upotrebljava se i u visećim elementima i ovješenim mostovima. Proizveden je od čeličnih žičanih šipki s visokim udjelom ugljika koje se čiste, izvlače, zagrijavaju i – u slučaju strukova – međusobno helikoidalno prepleću radi postizanja posebnih svojstava promjera, otpornosti i stabilnosti.

         2.   Istovjetni proizvod

               (18)

               Ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da žice i žice u strukovima PSC koje proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, žice koje se proizvode i prodaju na domaćem tržištu u Južnoj Africi, koja je odabrana kao analogna zemlja, te žice koje se proizvode u Kini i mogu se prodavati u Uniji, imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i istovjetnu osnovnu uporabu.

               (19)

               Stoga se ovi proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

   1.   Uvodne napomene

               (20)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da će zbog isteka postojećih mjera doći do nastavka ili ponavljanja dampinga iz Kine.

               (21)

               Kina je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije izvozila zanemarive količine predmetnog proizvoda. Stoga ne postoji vjerojatnost nastavka dampinga za Kinu. Procjena je bila ograničena na vjerojatnost ponavljanja dampinga na temelju izvoznih cijena prema ostalim trećim zemljama.

               (22)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., Komisija nije zaprimila nikakav odgovor od kineskih proizvođača izvoznika. Budući da proizvođači izvoznici iz Kine nisu surađivali, ukupna analiza koja uključuje izračun dampinga temelji se na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Kineska su nadležna tijela u skladu s time obaviještena o namjeri Komisije da primijeni članak 18. Osnovne uredbe i da temelji nalaze na dostupnim činjenicama.

               (23)

               Stoga je vjerojatnost ponavljanja dampinga procijenjena na temelju podataka u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera te ostalih izvora podataka kao što su trgovinski statistički podaci o uvozu i izvozu (Eurostat i statistički podaci iz Kine i trećih zemalja) i industrijska izvješća.

         2.   Analogna zemlja

               (24)

               U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe Kina se ne smatra zemljom tržišnoga gospodarstva. U početnom ispitnom postupku Turska je odabrana kao treća zemlja tržišnoga gospodarstva u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti („analogna zemlja”).

               (25)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka: i. predvidjela ponovni odabir Turske kao analogne zemlje u ovoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, kao što je predložio podnositelj zahtjeva; ii. utvrdila ostale treće zemlje tržišnoga gospodarstva koje izvoze žice i žice u strukovima PSC u Uniju, a to su Brazil, Indija, Rusija, Južna Afrika, Južna Koreja i Tajland. Iz tih je zemalja 2013. uvezeno najviše žica i žica u strukovima PSC u Uniju (na temelju podataka Eurostata).

               (26)

               Komisija je ispitala proizvode li se i prodaju žice i žice u strukovima PSC u tim trećim zemljama tržišnoga gospodarstva za koje postoje naznake da se u njima proizvode žice i žice u strukovima PSC. Komisija se javila proizvođačima i njihovim sektorskim udruženjima iz sedam zemalja u kojima se proizvodi čelik navedenih u obavijesti o pokretanju postupka i iz SAD-a.

               (27)

               Komisija je zaprimila odgovore na upitnik od proizvođača iz Indije, Južne Afrike i Turske. Podnositelj zahtjeva podnio je prigovor na odabir Indije kao analogne zemlje tvrdeći da na njezino domaće tržište utječu državne subvencije u korist industrije čelika. Komisija nije zaprimila primjedbe od ostalih zainteresiranih strana.

               (28)

               Komisija je zaključila da je Južna Afrika najprimjerenija analogna zemlja u trenutačnoj reviziji na temelju sljedećih elemenata:

                           —

                           obuhvaćene su sve vrste proizvoda predmetnog proizvoda,

                           —

                           norme kvalitete za osnovna fizička i tehnička svojstva istovjetne su onima na tržištu Unije,

                           —

                           podaci dostavljeni u odgovorima na upitnik kvalitetni su i potpuni,

                           —

                           razina tržišnog natjecanja na domaćem tržištu je dostatna,

                           —

                           količina domaće prodaje proizvođača koji surađuju je dostatna.

         3.   Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

   3.1.   Određivanje uobičajene vrijednosti

               (29)

               Uobičajena vrijednost određena je na temelju podataka koji su dobiveni od proizvođača koji surađuje u analognoj zemlji u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

               (30)

               Komisija je najprije ispitala je li ukupna količina domaće prodaje proizvođača koji surađuje u analognoj zemlji reprezentativna. Domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima predstavljala je najmanje 5 % ukupne količine izvozne prodaje žica i žica u strukovima PSC trećim zemljama upotrijebljenima u izračunu dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Na temelju navedenoga, ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda proizvođača koji surađuje na domaćem tržištu u analognoj zemlji bila je reprezentativna.

               (31)

               Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su istovjetne ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz trećim zemljama upotrijebljenima u izračunu dampinga.

               (32)

               Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nepovezanim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

               (33)

               Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili ne ako:

                           (a)

                           količina prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodanoj cijeni koja je jednaka ili viša od izračunatog troška proizvodnje čini više od 80 % ukupne količine prodaje te vrste proizvoda; i

                           (b)

                           ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje.

               (34)

               U ovom slučaju uobičajena je vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (35)

               Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ako:

                           (a)

                           količina profitabilne prodaje vrste proizvoda predstavlja 80 % ili manje od ukupne količine prodaje te vrste proizvoda; ili

                           (b)

                           je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

               (36)

               Za pojedinu vrstu proizvoda, ako nije utvrđena domaća prodaja na domaćem tržištu analogne zemlje, uobičajena se vrijednost određuje tako da se ponderiranom prosjeku troška proizvodnje istovjetnog proizvoda doda određeni iznos za troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit, u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.

               (37)

               U skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe ovaj iznos temelji se na stvarnim podacima o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine proizvođača koji surađuje u analognoj zemlji.

         3.2.   Određivanje vjerojatne izvozne cijene

               (38)

               Budući da ni jedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, izvozna se cijena u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe trebala odrediti na temelju dostupnih činjenica.

               (39)

               Komisija je analizirala statističke podatke Eurostata. Uvezene količine proizvoda uvezenog iz Kine bile su vrlo ograničene te se stoga smatra da cijene tog proizvoda nisu reprezentativne.

               (40)

               Komisija je analizirala kineske statističke podatke o trgovini. Prema tim statističkim podacima predmetni je proizvod bio razvrstan pod oznake HS koje su obuhvaćale druge proizvode znatno veće vrijednosti poput proizvoda od nehrđajućeg čelika i čelične užadi. Komisija je stoga zaključila da se kineski statistički podaci o trgovini ne mogu upotrijebiti za određivanje vjerojatne izvozne cijene predmetnog proizvoda.

               (41)

               Komisija je odabrala najveće zemlje uvoznice kineskih proizvoda obuhvaćenih oznakama HS, uključujući predmetni proizvod (Brazil, Japan, Malezija, Južna Koreja, SAD i Vijetnam). Komisija je dalje ispitala mogu li se na temelju statističkih podataka o uvozu tih zemalja žice i žice u strukovima PSC odrediti kao predmetni proizvod te je utvrdila da su se takve žice i žice u strukovima PSC uvozile u znatnim količinama. Budući da su samo statistički podaci o trgovini nekih od tih zemalja ispunjavali ta dva kriterija, vjerojatna izvozna cijena utvrđena je na temelju takvih statističkih podataka o uvozu iz Kine.

         3.3.   Usporedba

               (42)

               Usporedba uobičajene vrijednosti i vjerojatne izvozne cijene izvršena je na temelju FOB-a u Kini.

               (43)

               Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe uzete su u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena. Gdje je to bilo primjenljivo, izvedene su prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, troškovima osiguranja, nepovratnom PDV-u, troškovima izvoza, rabatima i popustima.

         3.4.   Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

               (44)

               Na temelju navedenoga, u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe vjerojatna dampinška marža iznosila je 27,2 %.

         4.   Razvoj izvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

   4.1.   Proizvodni kapacitet proizvođača izvoznika

               (45)

               Budući da ni jedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, upotrijebljeni su sljedeći izvori:

                           —

                           podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva,

                           —

                           javno dostupne publikacije,

                           —

                           podaci prikupljeni u početnom ispitnom postupku.

               (46)

               Poznato je da je kineska industrija čelika bez sumnje najveća u svijetu. Prema podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva Kina je 2013. ostvarila godišnju proizvodnju žica i žica u strukovima PSC od 2,5 do 3 milijuna tona te procijenjeni kapacitet od 4 do 5 milijuna tona. Od te količine proizvodnje od 1 do 1,5 milijuna tona izvezeno je u treće zemlje, a od 1 do 2 milijuna tona prodano je na domaćem tržištu. Uvoz žica i žica u strukovima PSC u Kinu bio je zanemariv. Neiskorišteni proizvodni kapacitet u Kini (od 1,5 do 2 milijuna tona) trostruko je veći od tržišta Unije.

               (47)

               Podnositelj zahtjeva procijenio je da proizvodni kapacitet za žice i žice u strukovima PSC u Kini uvelike premašuje 11 milijuna tona na godinu. Uz domaću i izvoznu prodaju koje iznose od 6 do 7 milijuna tona na godinu, ukupni neiskorišteni kapacitet premašio bi 4 milijuna tona.

               (48)

               U tom pogledu, prije uvođenja mjera uvoz iz Kine povećao se sedam puta u razdoblju od tri godine, dosegnuvši oko 87 000 tona (odnosno, 8,2 % potrošnje tijekom početnog ispitnog postupka, ali 17 % potrošnje tržišta Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije).

               (49)

               Stoga u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji znatan rizik da će kineski proizvođači izvoznici prodavati znatne količine žica i žica u strukovima na tržištu Unije.

         4.2.   Privlačnost tržišta Unije

               (50)

               Budući da ni jedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, nalazi se temelje na dostupnim činjenicama. Procjena rizika od preusmjeravanja trgovine na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage temelji se na javno dostupnim izvorima.

               (51)

               Tržište Unije veoma je važno. U razdoblju ispitnog postupka revizije njegova je vrijednost iznosila oko 365 milijuna eura. Osim toga, u odnosu na prosječnu prodajnu cijenu industrije Unije, u ovom ispitnom postupku utvrđena je razina obaranja cijena kineskim izvozom u relevantne treće zemlje iz uvodne izjave 41. od 47 %. Te razlike u cijeni ukazuju na privlačnost tržišta Unije i sposobnost kineskih proizvođača da u slučaju stavljanja mjera izvan snage budu konkurentni s obzirom na cijenu.

               (52)

               Nakon objave zainteresirane su strane navele elemente koji uz cijene tržišta Unije dokazuju privlačnost tržišta Unije. Oni uključuju:

                           —

                           transparentne i predvidive javne natječaje,

                           —

                           povoljne uvjete plaćanja,

                           —

                           velike potrošače koji kupuju velike količine žica i žica u strukovima PSC,

                           —

                           oporavak građevinskog sektora u nekim državama članicama.

                     Ti elementi ukazuju na to da cijena nije jedini čimbenik koji Uniju čini privlačnim tržištem za kineske izvoznike.

               (53)

               Imajući u vidu prethodno navedeno, Komisija je zaključila da postoji znatan rizik od preusmjeravanja trgovine s manje privlačnih tržišta trećih zemalja na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

         5.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

               (54)

               Na temelju raspoloživog neiskorištenog kapaciteta u Kini i privlačnosti tržišta Unije može se zaključiti da u slučaju isteka mjera na snazi postoji rizik od znatnog povećanja kineskog dampinškog izvoza predmetnog proizvoda.

         D.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

               (55)

               Tijekom razmatranog razdoblja istovjetni je proizvod proizvodio 21 proizvođač iz Unije. To 21 trgovačko društvo predstavlja „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

         E.   STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE

   1.   Potrošnja u Uniji

               (56)

               Komisija je odredila potrošnju u Uniji zbrajanjem količine prodaje industrije Unije na tržištu Unije i obujma uvoza iz Kine i ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata na razini oznake TARIC (integrirana tarifa Europske unije).

               (57)

               Na temelju toga, potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 1.

                  Potrošnja u Uniji

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Ukupna potrošnja u Uniji (u tonama)

                           564 973

                           561 342

                           504 591

                           508 226

                           497 708

                              Indeks

                              100

                              99

                              89

                              90

                              88

                              Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik

               (58)

               Potrošnja u Uniji smanjila se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Do smanjenja potražnje došlo je uglavnom u razdoblju od 2011. do 2012. te ono odražava opća kretanja u građevinskom sektoru u razdoblju nakon financijske krize.

         2.   Uvoz iz predmetne zemlje

   2.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

               (59)

               Obujam i tržišni udio uvoza iz Kine utvrđeni su na temelju podataka Eurostata.

               (60)

               Tržišni dio i obujam uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 2.

                  Obujam uvoza i tržišni udio Kine

                           Zemlja

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Kina

                           Obujam (u tonama)

                           676

                           5

                           503

                           76

                           99

                              Indeks

                              100

                              1

                              74

                              11

                              15

                           Tržišni udio

                           0,1 %

                           0,0 %

                           0,1 %

                           0,0 %

                           0,0 %

                              Izvor: Eurostat (TARIC)

               (61)

               Uvođenjem antidampinških mjera gotovo je zaustavljen uvoz iz Kine. Tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz Kine bio je vrlo nizak. Smanjio se sa 676 tona u 2010. (0,1 % tržišta Unije) na 99 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije.

         2.2.   Cijene uvoza iz predmetne zemlje

               (62)

               Na temelju male količine prodaje predmetnog proizvoda iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nisu se mogli donijeti bitni zaključci.

               (63)

               Budući da se kineski trgovinski statistički podaci o kineskom izvozu na druga tržišta nisu mogli upotrijebiti (vidjeti uvodnu izjavu 40.), vjerojatna izvozna cijena utvrđena je na temelju statističkih podataka određenih trećih zemalja o uvozu PSC žica i žica u strukovima iz Kine (vidjeti uvodnu izjavu 41.).

               (64)

               Izvršena je usporedba cijena istovjetnog proizvoda koje proizvodi i prodaje industrija Unije i cijena PSC žica i žica u strukovima koje se proizvode u Kini i prodaju određenim trećim zemljama, prilagođenih CIF-u na granici Unije.

               (65)

               Usporedba cijena pokazala je znatnu vjerojatnu maržu obaranja cijena od 47 %.

         3.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja koji ne podliježe mjerama

               (66)

               Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 3.

                  Obujam uvoza i tržišni udio ostalih trećih zemalja

                           Zemlja

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Tajland

                           Obujam (u tonama)

                           11 454

                           12 889

                           11 371

                           8 061

                           6 416

                              Indeks

                              100

                              113

                              99

                              70

                              56

                           Tržišni udio

                           2,0 %

                           2,3 %

                           2,3 %

                           1,6 %

                           1,3 %

                           Južna Afrika

                           Obujam (u tonama)

                           1 681

                           561

                           1 727

                           6 682

                           6 463

                              Indeks

                              100

                              33

                              103

                              397

                              384

                           Tržišni udio

                           0,3 %

                           0,1 %

                           0,3 %

                           1,3 %

                           1,3 %

                           Ostale

                           Obujam (u tonama)

                           12 981

                           15 867

                           16 690

                           12 036

                           10 911

                              Indeks

                              100

                              122

                              129

                              93

                              84

                           Tržišni udio

                           2,3 %

                           2,8 %

                           3,3 %

                           2,4 %

                           2,2 %

                           Sve treće zemlje (osim Kine)

                           Obujam (u tonama)

                           26 112

                           29 316

                           29 788

                           26 779

                           23 790

                              Indeks

                              100

                              112

                              114

                              103

                              91

                           Tržišni udio

                           4,6 %

                           5,2 %

                           5,9 %

                           5,3 %

                           4,8 %

                              Izvor: Eurostat (TARIC)

               (67)

               Uvoz iz ostalih trećih zemalja osim Kine zadržao je relativno stabilan tržišni udio od 4,6 % do 5,9 % tijekom razmatranog razdoblja. Više od polovice tog uvoza bilo je podrijetlom iz Tajlanda i Južne Afrike. Ostale zemlje izvoznice bile su Indija, Rusija i Ukrajina.

         4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (68)

               Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.

         4.1.   Makroekonomski pokazatelji

   4.1.1.   Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta

               (69)

               Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 4.

                  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Količina proizvodnje (u tonama)

                           687 576

                           657 933

                           609 099

                           615 466

                           602 692

                              Indeks

                              100

                              96

                              89

                              90

                              88

                           Proizvodni kapacitet

                           1 047 810

                           1 043 810

                           922 270

                           934 170

                           858 170

                              Indeks

                              100

                              100

                              88

                              89

                              82

                           Iskorištenost kapaciteta

                           66 %

                           63 %

                           66 %

                           66 %

                           70 %

                              Indeks

                              100

                              96

                              101

                              100

                              107

                              Izvor: odgovori na upitnik (svi proizvođači)

               (70)

               Proizvodnja u Uniji smanjila se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Zbog stabilnosti tržišnog udjela industrije Unije proizvodnja je blisko pratila razvoj potrošnje predmetnog proizvoda na tržištu Unije.

               (71)

               Na to smanjenje količine proizvodnje industrija Unije reagirala je poduzevši znatan pothvat restrukturiranja. Restrukturiranje je tijekom razmatranog razdoblja dovelo do smanjenja proizvodnog kapaciteta od 18 %, koje je bilo veće od smanjenja potražnje.

               (72)

               Zbog toga se iskorištenost kapaciteta poboljšala sa 66 % na 70 % tijekom razmatranog razdoblja. No ona svejedno nije dosegla svoju optimalnu razinu, što ukazuje na daljnje postojanje viška kapaciteta u industriji Unije.

         4.1.2.   Količina prodaje i tržišni udio

               (73)

               Količina prodaje industrije Unije i njezin tržišni udio u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 5.

                  Količina prodaje i tržišni udio

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Količina prodaje na tržištu Unije (u tonama)

                           538 185

                           532 021

                           474 300

                           481 370

                           473 819

                              Indeks

                              100

                              99

                              88

                              89

                              88

                           Tržišni udio

                           95,3 %

                           94,8 %

                           94,0 %

                           94,7 %

                           95,2 %

                              Indeks

                              100

                              99

                              99

                              99

                              100

                              Izvor: odgovori na upitnik (svi proizvođači)

               (74)

               Količina prodaje istovjetnog proizvoda industrije Unije smanjila se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja u skladu s razvojem potrošnje Unije.

               (75)

               Tržišni udio industrije Unije ostao je uglavnom stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Prosječna cijena industrije Unije bila je 10 % niža od prosječne cijene uvoza iz trećih zemalja tijekom posljednje tri godine razmatranog razdoblja, dok je prije uglavnom bila jednaka njoj.

         4.1.3.   Rast

               (76)

               Količina prodaje industrije Unije smanjila se u istom omjeru kao potrošnja u Uniji, što se izrazilo kao stabilan tržišni udio od 95,2 %.

         4.1.4.   Zaposlenost i produktivnost

               (77)

               Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog su se razdoblja razvijale kako slijedi:

                  Tablica 6.

                  Zaposlenost i produktivnost

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Broj zaposlenika

                           1 580

                           1 544

                           1 435

                           1 405

                           1 267

                              Indeks

                              100

                              98

                              91

                              89

                              80

                           Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

                           435

                           426

                           424

                           438

                           476

                              Indeks

                              100

                              98

                              98

                              101

                              109

                              Izvor: odgovori na upitnik (svi proizvođači)

               (78)

               Kao posljedica restrukturiranja industrije zaposlenost u industriji Unije znatno se smanjila tijekom razmatranog razdoblja, sa 1 580 zaposlenika u 2010. godini na 1 267 zaposlenika u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               (79)

               Produktivnost se povećala za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Do toga je došlo jer je pad zaposlenosti bio brži od smanjenja proizvodnje Unije.

         4.2.   Mikroekonomski pokazatelji

   4.2.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

               (80)

               Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 7.

                  Prosječne prodajne cijene u Uniji

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)

                           767

                           822

                           782

                           741

                           726

                              Indeks

                              100

                              107

                              102

                              97

                              95

                           Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                           784

                           834

                           789

                           741

                           726

                              Indeks

                              100

                              106

                              101

                              95

                              93

                              Izvor: odgovori na upitnik (proizvođači u uzorku)

               (81)

               Prosječna prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje u razdoblju od 2010. do 2011. i naknadno smanjenje u sljedećoj godini ponajprije je odražavalo povećanje cijene sirovina. Pad cijene koji je uslijedio povezan je s pritiskom na cijene proizašlim iz kombiniranog učinka pada potrošnje u Uniji i postojanja viška kapaciteta u industriji Unije.

               (82)

               Jedinični trošak proizvodnje smanjio se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Kako je prethodno navedeno, povećanje zabilježeno tijekom prve dvije godine bilo je uzrokovano povećanjem cijene sirovine. Zbog znatnog napora uloženog u restrukturiranje i poboljšanje iskorištenosti kapaciteta i produktivnosti, industrija je uspjela uravnotežiti troškove proizvodnje i prosječnu prodajnu cijenu u razdoblju ispitnog postupka revizije.

         4.2.2.   Troškovi rada

               (83)

               Prosječni troškovi rada u industriji Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 8.

                  Prosječni trošak rada po zaposleniku

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Prosječne nadnice po zaposleniku (EUR)

                           41 351

                           43 035

                           44 440

                           43 429

                           43 942

                              Indeks

                              100

                              104

                              107

                              105

                              106

                              Izvor: odgovori na upitnik (proizvođači u uzorku)

               (84)

               Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se za 6 %. Osim učinka inflacije, to uglavnom ukazuje na koncentraciju pada zaposlenosti u zemljama s niskim troškovima plaća i na nastojanja da se poboljša produktivnost.

         4.2.3.   Zalihe

               (85)

               Razine zaliha industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 9.

                  Zalihe

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Završne zalihe (u tonama)

                           16 885

                           15 314

                           17 596

                           16 073

                           17 352

                              Indeks

                              100

                              91

                              115

                              91

                              108

                           Završne zalihe kao postotak proizvodnje

                           2,5 %

                           2,3 %

                           2,9 %

                           2,6 %

                           2,9 %

                              Indeks

                              100

                              95

                              118

                              106

                              117

                              Izvor: odgovori na upitnik (proizvođači u uzorku)

               (86)

               Završne zalihe tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 8 %. Međutim one su i dalje činile stabilan i nizak postotak proizvodnje u Uniji.

         4.2.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (87)

               Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 10.

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                           – 3,2 %

                           – 2,7 %

                           – 1,5 %

                           – 0,8 %

                           – 0,5 %

                              Indeks

                              100

                              116

                              153

                              174

                              183

                           Novčani tok (EUR)

                           – 3,1 %

                           – 1,3 %

                           0,3 %

                           1,5 %

                           0,6 %

                              Indeks

                              100

                              158

                              211

                              248

                              221

                           Ulaganja (EUR)

                           3 204 173

                           1 851 350

                           1 300 200

                           1 464 117

                           1 673 643

                              Indeks

                              100

                              58

                              41

                              46

                              52

                           Povrat ulaganja

                           – 13 %

                           – 16 %

                           – 9 %

                           – 8 %

                           – 6 %

                              Indeks

                              100

                              82

                              130

                              141

                              153

                              Izvor: odgovori na upitnik (proizvođači u uzorku)

               (88)

               Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Ukupna profitabilnost proizvođača u uzorku poboljšala se tijekom razmatranog razdoblja porastom od vrlo niske stope od – 3,2 % do praga isplativosti u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               (89)

               Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da financira svoje djelatnosti. Neto novčani tok razvijao se jednako kao i profitabilnost, uz stalno poboljšanje tijekom razmatranog razdoblja, sa znatnim porastom u posljednja tri razdoblja do razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (90)

               Ulaganja su se smanjila za 48 % tijekom razmatranog razdoblja. To su uglavnom bila ulaganja potrebna za održavanje.

               (91)

               Kao i ostali financijski pokazatelji, povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda bio je negativan, ali se poboljšao od 2011. Razlika u postotcima uz druge financijske pokazatelje upućuje na nizak intenzitet kapitala industrije Unije i smanjenje neto imovine zbog ograničene razine ulaganja.

               (92)

               Uzimajući u obzir financijsko stanje industrije Unije u gospodarskom kontekstu koji karakterizira ograničen pristup financiranju, posebno za industrije povezane s građevinskim sektorom, mogućnost Unije za prikupljanje novog kapitala bila je vrlo ograničena.

         4.2.5.   Visina dampinške marže

               (93)

               Ispitnim je postupkom utvrđena vjerojatnost ponavljanja dampinga sa znatnim maržama. Stoga se visina dampinške marže ne može smatrati zanemarivom.

         4.2.6.   Oporavak od prethodnog dampinga

               (94)

               Iako se antidampinškim mjerama djelomično postigao očekivani rezultat otklanjanja štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije, prethodno ispitani makroekonomski pokazatelji upućuju na činjenicu da se industrija i dalje nalazi u osjetljivom i ranjivom stanju. Tako se količina proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 12 %, količina prodaje nepovezanim kupcima u EU-u smanjila se za 12 %, a zaposlenost se smanjila za 20 %. Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije ostvarivala je gubitke. Stoga se nije mogao utvrditi potpuni oporavak od prethodnog dampinga te Komisija smatra da je industrija Unije i dalje u vrlo osjetljivom stanju s obzirom na štetne učinke dampinškog uvoza na tržište Unije.

         5.   Zaključak o šteti

               (95)

               Glavni pokazatelji štete ukazali su na negativna kretanja povezana s utjecajem krize u građevinskom sektoru. Tako su se potrošnja, količina proizvodnje i prodaja smanjile za 12 % tijekom razmatranog razdoblja.

               (96)

               Međutim, mjerama se učinkovito pomoglo industriji Unije da prebrodi ovu krizu i izvede znatan pothvat restrukturiranja koji je rezultirao smanjenjem proizvodnog kapaciteta i radne snage.

               (97)

               Znakovi poboljšanja uočeni su tijekom posljednjih godina razmatranog razdoblja u prilikama kada je zabilježeno povećanje produktivnosti i iskorištenosti kapaciteta. Nadalje, iznos troškova proizvodnje približio se iznosu prosječne prodajne cijene.

               (98)

               Međutim, industrija Unije i dalje se nalazi u osjetljivom stanju. Iako se većina financijskih pokazatelja poboljšala, oni još nisu dosegli održivu razinu. Potrošnja i cijene i dalje su niske te ukazuju na postojanje stalnog viška kapaciteta u Uniji.

               (99)

               Antidampinškim mjerama djelomično se postigao željeni cilj otklanjanjem dijela štete koju je zbog dampinškog uvoza iz Kine pretrpjela industrija Unije. Iako su se financijski pokazatelji poput profitabilnosti i povrata ulaganja tijekom razmatranog razdoblja poboljšali, oni su i dalje negativni. I novčani se tok poboljšao te je pokazao blago pozitivno kretanje. Stoga je jasno da se industrija Unije još nije potpuno oporavila od učinaka prethodnog dampinga te je i dalje u nestabilnom stanju zbog čega je vrlo osjetljiva na ponavljanje dampinškog uvoza.

               (100)

               Čak i ako se osjetljivo stanje industrije Unije kvalificira kao znatna šteta, ono se ne može pripisati uvozu iz Kine koji na tržištu Unije predstavlja tržišni udio manji od 1 %. Uz nedostatak pritiska na cijene iz Kine industrija Unije uspjela je održati svoj tržišni udio i smanjiti gubitke.

         F.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

   1.   Uvodna napomena

               (101)

               Stanje industrije Unije se poboljšalo, ali je i dalje osjetljivo. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja obujam kineskog uvoza bio je zanemariv. Pritom je, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 20. do 54., ispitnim postupkom utvrđeno da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga ako dođe do isteka mjera.

         2.   Učinak predviđenog obujma uvoza iz Kine i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage

               (102)

               Komisija je procijenila vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera koje su trenutačno na snazi, odnosno mogući utjecaj kineskog izvoza na tržište Unije i na industriju Unije, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (103)

               Analiza je bila usredotočena na neiskorišteni kapacitet kineskih proizvođača izvoznika i kretanje njihovih cijena u pogledu izvoza u druge zemlje.

               (104)

               Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 46., ukupni neiskorišteni kapacitet za proizvodnju žica i žica u strukovima PSC u Kini procijenjen je na oko 1,7 milijuna tona u 2013. Taj iznos uvelike je premašio ukupnu potrošnju u Uniji tijekom istog razdoblja.

               (105)

               Može se zaključiti da će u slučaju stavljanja mjera izvan snage barem dio tog neiskorištenog kapaciteta vjerojatno biti usmjeren na tržište Unije.

               (106)

               U tom pogledu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 48., prije uvođenja mjera koje su trenutačno na snazi, uvoz iz Kine povećao se sedam puta tijekom tri godine. Dosegao je iznos od oko 87 000 tona, odnosno 8,2 % potrošnje u razdoblju početnog ispitnog postupka ili 17 % trenutačne potrošnje na tržištu Unije. To pokazuje da u nedostatku mjera kineski uvoz može brzo prodrijeti na tržište Unije.

               (107)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 65., postoji vjerojatnost da kineske cijene uvoza bez antidampinške pristojbe znatno obore cijene industrije Unije (47 %). Zbog ove vrlo visoke moguće marže obaranja cijena koja se temelji na usporedbi cijena izvoza iz Kine u treće zemlje i cijena industrije Unije, za kineski je izvoz tržište Unije privlačnije od ostalih tržišta trećih zemalja. U slučaju isteka mjera kineski proizvođači izvoznici doista bi mogli proizvode izvoziti u Uniju po višim cijenama nego što ih izvoze u treće zemlje te pritom i dalje obarati cijene industrije Unije.

               (108)

               Na temelju toga, Komisija je zaključila da će u nedostatku mjera kineski proizvođači izvoznici vjerojatno povećati pritisak na cijene i svoj tržišni udio na tržištu Unije te tako prouzročiti znatnu štetu industriji Unije.

         3.   Zaključak

               (109)

               S obzirom na nalaze ispitnog postupka, odnosno procjenu neiskorištenog kapaciteta kineskih proizvođača izvoznika i očekivane razine cijena kineskog uvoza, smatra se da bi ukidanje mjera vjerojatno dovelo do ponavljanja štete i dodatno pogoršalo osjetljivo stanje industrije Unije zbog vjerojatnog povećanja kineskog uvoza po dampinškim cijenama i obaranja prodajnih cijena industrije Unije.

         G.   INTERES UNIJE

               (110)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Kine bilo u interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, u koje se ubraja interes industrije Unije, uvoznika, dobavljača i korisnika.

               (111)

               Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.

               (112)

               Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključcima o ponavljanju dampinga i vjerojatnosti ponavljanja štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije.

         1.   Interes industrije Unije

               (113)

               Ispitnim postupkom utvrđeno je da postoji vjerojatnost ponavljanja znatne štete u slučaju isteka mjera protiv kineskog uvoza.

               (114)

               Ako se mjere zadrže, očekuje se da će industrija Unije moći u potpunosti provesti restrukturiranje i postupno poboljšati svoju profitabilnost.

               (115)

               Komisija je stoga zaključila da bi zadržavanje mjera protiv Kine na snazi bilo u interesu industrije Unije.

         2.   Interes uvoznika/trgovaca

               (116)

               Ni jedan uvoznik/trgovac nije se javio nakon objave obavijesti o pokretanju postupka.

               (117)

               Iako se ne može isključiti mogućnost da bi uvođenje mjera moglo imati negativan učinak na njihove aktivnosti, uvoznici ne ovise o Kini i mogu nabavljati žice i žice u strukovima PSC od drugih zemalja dobavljača poput Tajlanda i Južne Afrike.

         3.   Interes dobavljača

               (118)

               Mjere su podržala tri dobavljača, od kojih su dva proizvođači žičanih šipki te su povezani s podnositeljem zahtjeva. Treće trgovačko društvo industriji Unije dostavlja maziva za izvlačenje žice i kemikalije.

               (119)

               Žičane šipke koje se prodaju industriji Unije predstavljaju mali udio u prometu sektora te se stoga smatra da stavljanje mjera izvan snage ne bi imalo znatan učinak na dobavljače. No, bez obzira na to, zadržavanje mjera u interesu je industrije Unije.

         4.   Interes korisnika

               (120)

               U ovom ispitnom postupku potporu mjerama izrazilo je dvanaest korisnika, uključujući jedno trgovačko društvo s velikom količinom kupovine istovjetnog proizvoda.

               (121)

               Ni jedan korisnik nije u potpunosti odgovorio na naš upitnik. Međutim, početnim se ispitnim postupkom utvrdilo da žice i žice u strukovima PSC predstavljaju 5 % troškova proizvodnje i manje od 1 % troškova njihovih krajnjih kupaca.

               (122)

               Budući da se mjere ne primjenjuju na druge zemlje osim Kine, korisnici imaju pristup alternativnim izvorima opskrbe. Osim toga, najveći proizvođači iz Unije imaju slične tržišne udjele, čime se održava visoka razina unutarnjeg tržišnog natjecanja.

               (123)

               Korisnici koji su se javili izrazili su zabrinutost da bi stavljanje mjera izvan snage moglo destabilizirati industriju Unije i tako utjecati na pouzdanost njihovog lanca opskrbe. Oni sigurnost opskrbe smatraju važnijom od mogućih smanjenja troškova.

         5.   Zaključak o interesu Unije

               (124)

               S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da ne postoje snažni razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera protiv Kine.

         H.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (125)

               Iz prethodno navedenoga slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da treba zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (žice i žice u strukovima PSC) podrijetlom iz Narodne Republike Kine, uvedene Uredbom (EZ) br. 383/2009.

               (126)

               Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se jedino na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvode ta društva i posebno navedene pravne osobe. Uvoz predmetnog proizvoda, koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe njegovim nazivom i adresom, uključujući subjekte koji se odnose na one koji se posebno spominju, ne može imati koristi od tih stopa i podložan je stopi carine koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.

               (127)

               Trgovačko društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (6). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo trgovačkog društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva trgovačkog društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, u Službenom listu Europske unije objavit će se obavijest o promjeni naziva.

               (128)

               Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz neprekrivenih ili neprevučenih žica od nelegiranog čelika, žica od nelegiranog čelika pocinčanih ili prevučenih cinkom i žica u strukovima od nelegiranog čelika, neovisno o tome jesu li prekrivene ili prevučene ili ne, s najviše 18 žica, s masenim udjelom ugljika 0,6 % ili više, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, trenutačno razvrstanih u oznake ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 i ex 7312 10 69 (oznake TARIC 7217109010, 7217209010, 7312106111, 7312106191, 7312106511, 7312106591, 7312106911 i 7312106991) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Galvanizirane (ali neprevučene nikakvim drugim materijalom) žice u strukovima koje se sastoje od sedam žica kojima je promjer središnje žice 3 % ili manje veći od promjera bilo koje od 6 preostalih žica, nisu obuhvaćene konačnom antidampinškom pristojbom.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, iznosi kako slijedi:

               Trgovačko društvo

               Antidampinška pristojba

               Dodatna oznaka TARIC

               Kiswire Qingdao, Ltd, Qingdao

               0 %

               A899

               Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, i Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujiang

               31,1 %

               A952

               Sva ostala trgovačka društva

               46,2 %

               A999

         3.   Uvjet za primjenu pojedinačne stope pristojbe određene za društva navedena u stavku 2. jest podnošenje valjanoga trgovačkog računa carinskim tijelima država članica koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu. U slučaju da se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbi koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
   4.   Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se odredbe na snazi koje su povezane s carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 4. lipnja 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 383/2009 od 5. svibnja 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (PSC žice i žice u strukovima) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 118, 13.5.2009., str. 1.).

      (3)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 986/2012 od 22. listopada 2012. o pojašnjenju opsega konačnih antidampinških pristojbi uvedenih Uredbom (EZ) br. 383/2009 na uvoz određenih žica i žica u strukovima PSC podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 297, 26.10.2012., str. 1.).

      (4)  SL C 270, 19.9.2013., str. 12.

      (5)  SL C 138, 8.5.2014., str. 33.

      (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

      PRILOG
      Izjava koju je potpisala službena osoba trgovačkog društva mora biti navedena na valjanom trgovačkom računu iz članka 1. stavka 3. u sljedećem obliku:

                  1.

                  Ime i funkcija službene osobe trgovačkog društva koje je izdalo trgovački račun.

                  2.

                  Sljedeća izjava:
                  „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je [količina] žica i žica u strukovima PSC prodanih za izvoz u Europsku uniju obuhvaćenih ovim računom proizvelo trgovačko društvo (naziv i registrirano sjedište trgovačkog društva) (dodatna oznaka TARIC) u (predmetna zemlja). Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.
                  Datum i potpis”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1381/2014 оd 22. prosinca 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               23.12.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 367/83

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1381/2014
   оd 22. prosinca 2014.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2014.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG
      Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  AL

                  76,1

                  EG

                  176,9

                  IL

                  69,8

                  MA

                  90,5

                  TN

                  241,9

                  TR

                  107,1

                  ZZ

                  127,1

                  0707 00 05

                  IL

                  241,9

                  TR

                  147,2

                  ZZ

                  194,6

                  0709 93 10

                  MA

                  80,1

                  TR

                  142,0

                  ZZ

                  111,1

                  0805 10 20

                  AR

                  35,3

                  MA

                  68,6

                  TR

                  57,7

                  UY

                  32,5

                  ZA

                  50,8

                  ZW

                  33,9

                  ZZ

                  46,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,1

                  ZZ

                  69,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  94,1

                  JM

                  161,9

                  MA

                  75,3

                  TR

                  76,6

                  ZZ

                  102,0

                  0805 50 10

                  TR

                  71,9

                  US

                  236,5

                  ZZ

                  154,2

                  0808 10 80

                  BR

                  59,0

                  CA

                  135,6

                  CL

                  80,3

                  NZ

                  90,6

                  US

                  99,6

                  ZA

                  54,1

                  ZZ

                  86,5

                  0808 30 90

                  CN

                  98,8

                  US

                  141,4

                  ZZ

                  120,1

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 514/2012 od 18. lipnja 2012. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 669/2009 o provedbi Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu povećanih službenih kontrola pri uvozu određene hrane i hrane za životinje neživotinjskog podrijetla  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 69

               HR

               Službeni list Europske unije

               199

         32012R0514

               L 158/2

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 514/2012
   od 18. lipnja 2012.
   o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 669/2009 o provedbi Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu povećanih službenih kontrola pri uvozu određene hrane i hrane za životinje neživotinjskog podrijetla
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjere pridržavanja propisa o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja (1), a posebno njezin članak 15. stavak 5.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom Komisije (EZ) br. 669/2009 (2) utvrđuju se pravila o povećanim službenim kontrolama koje se izvode pri uvozu hrane i hrane za životinje neživotinjskog podrijetla, navedenih u njezinom Prilogu I. (lista), na ulaznim mjestima na područja iz Priloga I. Uredbi (EZ) br. 882/2004.

               (2)

               Člankom 2. Uredbe (EZ) br. 669/2009 predviđa se da se lista mora redovito revidirati, najmanje tromjesečno, uzimajući u obzir najmanje izvore informacija iz tog članka.

               (3)

               Pojava i značaj incidenata u vezi s hranom o kojima se obavješćuje putem sustava brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje (RASFF), nalazi misija Ureda za hranu i veterinarstvo u trećim državama, te tromjesečna izvješća o pošiljkama hrane i hrane za životinje neživotinjskog podrijetla, koja države članice dostavljaju Komisiji u skladu s člankom 15. Uredbe (EZ) br. 669/2009, pokazuju da bi listu trebalo izmijeniti.

               (4)

               Listu bi trebalo posebno izmijeniti tako da se smanji učestalost službenih kontrola za proizvode za koje izvori informacija pokazuju cjelokupno poboljšanje usklađenosti s relevantnim zahtjevima u pogledu sigurnosti predviđenim u zakonodavstvu Unije i za koje stoga trenutačna razina službene kontrole više nije opravdana.

               (5)

               Listu bi trebalo također izmijeniti tako da se poveća učestalosti službenih kontrola za proizvode za koje isti izvori informacija pokazuju viši stupanj nesukladnosti s relevantnim zakonodavstvom Unije, što zahtijeva povećane službene kontrole.

               (6)

               Osim toga, u listu bi trebalo uključiti određene proizvode za koje izvori informacija pokazuju određeni stupanj nesukladnosti s relevantnim zahtjevima u pogledu sigurnosti, što zahtijeva uvođenje povećanih službenih kontrola.

               (7)

               Stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti unose u listi za određene uvoze iz Indije i za određene proizvode uvezene iz Dominikanske Republike. Osim toga, u listu treba uključiti unos o pošiljkama muškatnog oraščića i macisa iz Indonezije.

               (8)

               Izmjenu liste u pogledu smanjenja učestalosti službenih kontrola za uvoz graha metraša, gorke dinje, paprike i patlidžana iz Dominikanske Republike trebalo bi primijeniti što je prije moguće, budući da su prvobitni zahtjevi u pogledu sigurnosti djelomično ispunjeni. Stoga bi izmjene liste u vezi s upisom za tu treću zemlju trebalo primijeniti od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

               (9)

               Uzimajući u obzir broj izmjena koje treba unijeti u Prilog I. Uredbi (EZ) br. 669/2009, primjereno je taj Prilog zamijeniti tekstom u Prilogu ovoj Uredbi.

               (10)

               Uredbu (EZ) br. 669/2009 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (11)

               Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog I. Uredbi (EZ) br. 669/2009 zamjenjuje se tekstom u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Primjenjuje se od 1. srpnja 2012.
   Međutim, izmjena Priloga I. Uredbi (EZ) br. 669/2009 u pogledu smanjenja učestalosti fizičkih i identifikacijskih pregleda graha metraša, gorke dinje, paprike i patlidžana iz Dominikanske Republike, primjenjuje se od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2012.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 165, 30.4.2004., str. 1.

      (2)  SL L 194, 25.7.2009., str. 11.

      PRILOG
      Prilog I. Uredbi (EZ) br. 669/2009 zamjenjuje se sljedećim:

            „PRILOG I.

               Hrana i hrana za životinje neživotinjskog podrijetla na koju se primjenjuju pojačane službene kontrole na određenim ulaznim mjestima

                        Hrana za životinje i hrana
                        (predviđena uporaba)

                        Tarifna oznaka (1)

                        Zemlja podrijetla

                        Opasnost

                        Učestalost fizičkih i identifikacijskih pregleda
                        (%)

                        Lješnjaci
                        (u ljusci ili oljušteni)

                        0802 21 00
                        0802 22 00

                        Azerbajdžan (AZ)

                        Aflatoksini

                        10

                           (Hrana za životinje i hrana)

                                    —

                                    Kikiriki, u ljusci

                                    —

                                 1202 41 00

                        Brazil (BR)

                        Aflatoksini

                        10

                                    —

                                    Kikiriki, oljušten

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maslac od kikirikija

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Kikiriki, drukčije pripremljen ili konzerviran

                                    —

                                 2008 11 91 2008 11 96 2008 11 98

                           (Hrana za životinje i hrana)

                        Sušeni rezanci

                        ex 1902

                        Kina (CN)

                        Aluminij

                        10

                           (Hrana)

                        Svježi pomelo

                        ex 0805 40 40

                        Kina (CN)

                        Rezidue pesticida analizirane putem multirezidualnih metoda temeljenim na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za rezidue (11)

                        20

                           (Hrana – svježa)

                        Čaj, aromatiziran ili nearomatiziran

                        0902

                        Kina (CN)

                        Rezidue pesticida analizirane putem multirezidualnih metoda temeljenim na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za rezidue (10)

                        10

                           (Hrana)

                                    —

                                    Grah
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                 ex 0708 20 00 ex 0710 22 00

                        Dominikanska Republika (DO)

                        Rezidue pesticida analizirane putem multirezidualnih metoda temeljenim na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za rezidue (3)

                        20

                                    —

                                    Gorka dinja
                                    (Momordica charantia)

                                    —

                                 ex 0709 99 90 ex 0710 80 95

                                    —

                                    Paprika (slatka i ostale) (Capsicum spp.)

                                    —

                                 0709 60 10 ex 0709 60 99 0710 80 59 ex 0710 80 59

                                    —

                                    Patlidžan

                                    —

                                 0709 30 00 ex 0710 80 95

                           (Hrana – svježe, rashlađeno ili smrznuto povrće)

                                    —

                                    Naranče (svježe ili osušene)

                                    —

                                    0805 10 20 ; 0805 10 80

                        Egipat (EG)

                        Rezidue pesticida analizirane putem multirezidualnih metoda temeljenim na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za rezidue (7)

                        10

                                    —

                                    Breskve (osim nektarina)

                                    —

                                 0809 30 90

                                    —

                                    Mogranji (Nar)

                                    —

                                 ex 0810 90 75

                                    —

                                    Jagode

                                    —

                                 0810 10 00

                           (Hrana – svježe voće i povrće)

                        Paprika (slatka i ostale) (Capsicum spp.)

                        0709 60 10 ex 0709 60 99 ; 0710 80 51 ex 0710 80 59

                        Egipat (EG)

                        Rezidue pesticida analizirane putem multirezidualnih metoda temeljenim na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za rezidue (12)

                        10

                           (Hrana – svježa, rashlađena ili smrznuta)

                                    —

                                    Kikiriki, u ljusci

                                    —

                                 1202 41 00

                        Gana (GH)

                        Aflatoksini

                        50

                                    —

                                    Kikiriki, oljušten

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maslac od kikirikija

                                    —

                                 2008 11 10

                           (Hrana za životinje i hrana)

                        Curry listovi (Bergera/Murraya koenigii)

                        ex 1211 90 85

                        Indija (IN)

                        Rezidue pesticida analizirane putem multirezidualnih metoda temeljenim na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za rezidue (5)

                        50

                           (Hrana – svježe začinsko bilje)

                                    —

                                       Capsicum annum, cijele

                                    —

                                 0904 21 10

                        Indija (IN)

                        Aflatoksini

                        20

                                    —

                                       Capsicum annum, drobljene ili mljevene

                                    —

                                 ex 0904 22 00

                                    —

                                    Sušeni plodovi roda Capsicum ili roda Pimenta, cijeli, osim slatke paprike (Capsicum annum)

                                    —

                                 0904 21 90

                                    —

                                    Curry (proizvodi od čilija)

                                    —

                                 0910 91 05

                                    —

                                    Muškatni oraščić

                                       (Myristica fragrans)

                                    —

                                 0908 11 00 0908 12 00

                                    —

                                    Macis

                                       (Myristica fragrans)

                                    —

                                 0908 21 00 0908 22 00

                                    —

                                    Đumbir

                                       (Zingiber officinale)

                                    —

                                 0910 11 00 0910 12 00

                                    —

                                       Kurkuma (Curcuma longa)

                                    —

                                 0910 30 00

                           (Hrana – suhi začini)

                                    —

                                    Kikiriki, u ljusci

                                    —

                                 1202 41 00

                        Indija (IN)

                        Aflatoksini

                        20

                                    —

                                    Kikiriki, oljušten

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maslac od kikirikija

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Kikiriki, drukčije pripremljen ili konzerviran

                                    —

                                    2008 11 91 ; 2008 11 96 ; 2008 11 98

                           (Hrana za životinje i hrana)

                        Dodaci hrani za životinje i premiksi

                        ex 2309 ; 2917 19 90 ; ex 2817 00 00 ; ex 2820 90 10 ; ex 2820 90 90 ; ex 2821 10 00 ; ex 2825 50 00 ; ex 2833 21 00 ; ex 2833 25 00 ; ex 2833 29 20 ; ex 2833 29 80 ; ex 2835 ; ex 2836 ; ex 2839 ; 2936

                        Indija (IN)

                        Kadmij i olovo

                        10

                           (Hrana za životinje)

                        Okra

                        ex 0709 99 90

                        Indija (IN)

                        Rezidue pesticida analizirane putem multirezidualnih metoda temeljenim na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za rezidue (2)

                        50

                           (Hrana – svježa)

                        Muškatni oraščić

                           (Myristica fragrans)

                        0908 11 00 , 0908 12 00

                        Indonezija (ID)

                        Aflatoksini

                        20

                        Macis

                           (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 21 00 , 0908 22 00

                           (Hrana – suhi začini)

                        Sjemenke lubenice (egusi, Citrullus lanatus) i proizvodi dobiveni od njih

                        ex 1207 70 00 ; ex 1106 30 90 ; ex 2008 99 99

                        Nigerija (NG)

                        Aflatoksini

                        50

                           (Hrana)

                                    —

                                       Capsicum annum, cijele

                                    —

                                 0904 21 10

                        Peru (PE)

                        Aflatoksini i okratoksin A

                        10

                                    —

                                       Capsicum annum, drobljene ili mljevene

                                    —

                                 ex 0904 22 00

                                    —

                                    Sušeni plodovi roda Capsicum ili roda Pimenta, cijeli, osim slatke paprike (Capsicum annum)

                                    —

                                 0904 21 90

                           (Hrana – suhi začini)

                        Paprika (osim slatke) (Capiscum spp.)

                        ex 0709 60 99

                        Tajland (TH)

                        Rezidue pesticida analizirane putem multirezidualnih metoda temeljenim na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za rezidue (9)

                        10

                        (Hrana – svježa)

                                    —

                                    Listovi korijandera

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        Tajland (TH)

                        Salmonela (6)

                        10

                                    —

                                    Bosiljak (obični bosiljak i ,sveti’ bosiljak)

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                                    —

                                    Metvica

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                           (Hrana – svježe začinsko bilje)

                                    —

                                    Listovi korijandera

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        Tajland (TH)

                        Rezidue pesticida analizirane putem multirezidualnih metoda temeljenim na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za rezidue (4)

                        20

                                    —

                                    Bosiljak (obični bosiljak i ,sveti’ bosiljak)

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                           (Hrana – svježe začinsko bilje)

                                    —

                                    Grah (Vigna unguiculata spp.  sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00 ; ex 0710 22 00

                        Tajland (TH)

                        Rezidue pesticida analizirane putem multirezidualnih metoda temeljenim na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za rezidue (4)

                        50

                                    —

                                    Patlidžan

                                    —

                                    0709 30 00 ; ex 0710 80 95

                                    —

                                    Kupusnjače

                                    —

                                    0704 ; ex 0710 80 95

                           (Hrana – svježe, rashlađeno ili smrznuto povrće)

                                    —

                                    Slatka paprika (Capsicum annum)

                                    —

                                    0709 60 10 ; 0710 80 51

                        Turska (TR)

                        Rezidue pesticida analizirane putem multirezidualnih metoda temeljenim na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za rezidue (8)

                        10

                                    —

                                    Rajčica

                                    —

                                    0702 00 00 ; 0710 80 70

                           (Hrana – svježe, rashlađeno ili smrznuto povrće)

                        Suho grožđe

                        0806 20

                        Uzbekistan (UZ)

                        okratoksin A

                        50

                           (Hrana)

                                    —

                                    Kikiriki, u ljusci

                                    —

                                 1202 41 00

                        Južna Afrika (ZA)

                        Aflatoksini

                        10

                                    —

                                    Kikiriki, oljušten

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maslac od kikirikija

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Kikiriki, drukčije pripremljen ili konzerviran

                                    —

                                    2008 11 91 ; 2008 11 96 ; 2008 11 98

                           (Hrana za životinje i hrana)

         (1)  Ako je potrebno ispitati samo određene proizvode pod bilo kojom tarifnom oznakom a u nomenklaturi roba ne postoji nikakva posebna podpodjela pod tom tarifnom oznakom, tada se tarifnom oznakom označava s „ex” (npr. ex 1006 30: uključena je samo Basmati riža za izravnu prehranu ljudi).

         (2)  Osobito rezidue: triazofos, triadimefon i triadimenol (suma triadimefona i triadimenola), paration-metil, fention, metidation.

         (3)  Osobito rezidue: buprofezin, imidakloprid, fenvalerat i esfenvalerat (suma RS i SR izomera), profenofos, trifluralin, triazofos, triadimefon i triadimenol (suma triadimefona i triadimenola), cipermetrin (cipermetrin uključujući ostale smjese sastavnih izomera (suma izomera)).

         (4)  Osobito rezidue: amitraz, acefat, aldikarb, benomil, karbendazim, klorfenapir, klorpirifos, CS2 (ditiokarbamati), diafentiuron, diazinon, diklorvos, dikofol, dimetoat, endosulfan, fenamidon, imidakloprid, malation, metamidofos, metiokarb, metomil, monokrotofos, ometoat, oksamil, profenofos, propikonazol, tiabendazol, tiakloprid.

         (5)  Osobito rezidue: karbendazim, ciflutrin, ciprodinil, diazinon, dimetoat, etion, fenitrotion, fenpropatrin, fludioksonil, heksaflumuron, lambda-cihalotrin, metiokarb, metomil, ometoat, oksamil, fentoat, tiofanat-metil.

         (6)  Osobito rezidue: karbofuran (suma), klorpirifos, cipermetrin (suma), ciprokonazol, dikofol (suma), difenkonazol, dinotefuran, etion, flusilazol, folpet, prokloraz, profenofos, propikonazol, tiofanat-metil i triforin.”

         (7)  Osobito rezidue: triazofos, oksidemeton-metil, klorpirifos, acetamiprid, tiametoksam, klotianidin, metamidofos, acefat, propargit, monokrotofos.

         (8)  Osobito rezidue: acefat, metamidofos, triazofos, endosulfan, monokrotofos, metomil, tiodikarb, diafentiuron, tiametoksan, fipronil, oksamil, acetampirid, indoksakrb, mandiopropamid.

         (9)  Osobito rezidue: karbofuran, metomil, ometoat, dimetoat, triazofos, malation, profenofos, protiofos, etion, karbendazim, triforin, procimidon, formetanat.

         (10)  Referentna metoda EN/ISO 6579 ili metoda validirana u odnosu na referentnu metodu iz članka 5. Uredbe komisije (EZ) br. 2073/2005 (SL L 338, 22.12.2005., str. 1).

         (11)  Osobito rezidue: acefat, karbaril, karbendazim, karbofuran, klorpirifos, klorpirifos-metil, dimetoat, etion, malation, metalaksil, metamidofos, metomil, monokrotofos, ometoat, profenofos, protiofos, kvinalofos, triadimefon, triazofos, dikrotofos, EPN, triforin.

         (12)  Osobito rezidue: metomil, oksamil, karbendazim, klofentezin, diafentiuron, dimetoat, formetanat, malation, procimidon, tetradifon, tiofanat-metil.