title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/648 оd 5. travnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  6.4.2017

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 92/48

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/648
      оd 5. travnja 2017.
      o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
      budući da:
      A.   POSTUPAK

      1.   Mjere na snazi

                  (1)

                  Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1942/2004 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina” ili „predmetna zemlja”). Mjere su uvedene u obliku pristojbe ad valorem te su uvedene razine pristojbe iznosile od 6,5 % do 23,5 % za četiri proizvođača i 66,7 % za sve ostale proizvođače. Nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera te su mjere zadržane Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 82/2011 (3) („prethodna revizija”).

            2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

                  (2)

                  Nakon objave Obavijesti o skorašnjem isteku (4) određenih antidampinških mjera koje su na snazi Komisija je zaprimila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera protiv NRK-a u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (5) („zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera” ili „zahtjev”).

                  (3)

                  Zahtjev je 22. listopada 2015. podnijela Europska federacija industrije drvenih ploča („EPF”) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje šperploče okoumé u Uniji. Zahtjev se temelji na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do ponavljanja dampinga i ponavljanja štete za industriju Unije.

            3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

                  (4)

                  Utvrdivši, nakon savjetovanja s Odborom uspostavljenim člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe, da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 29. siječnja 2016. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije
                      (6) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009.

            4.   Ispitni postupak

      4.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                  (5)

                  Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2015. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem trendova važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

            4.2.   Stranke na koje se odnosi ispitni postupak

                  (6)

                  Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike iz NRK-a, uvoznike/korisnike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak te tijela NRK-a.

                  (7)

                  Zainteresirane strane imale su mogućnost u pisanom obliku iznijeti stavove i zatražiti raspravu u roku koji je određen u Obavijesti o pokretanju postupka.

            4.3.   Odabir uzorka

                  (8)

                  U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

            4.3.1.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

                  (9)

                  S obzirom na očito velik broj proizvođača izvoznika iz NRK-a, u Obavijesti o pokretanju postupka bio je predviđen odabir uzorka.

                  (10)

                  Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a koji su joj poznati zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi bili zainteresirani za suradnju u ispitnom postupku, i/ili stupi u kontakt s njima.

                  (11)

                  Budući da su se javila samo dva društva iz NRK-a, odabir uzorka nije bio potreban.

            4.3.2.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

                  (12)

                  Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe, Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje, uzimajući u obzir i obujam prodaje i geografsku rasprostranjenost. Uzorak se sastojao od pet proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su približno 74 % ukupne proizvodnje u Uniji tijekom RIPR-a. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak. U zadanom roku nisu primljene nikakve primjedbe i stoga je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak se smatra reprezentativnim za industriju Unije.

            4.3.3.   Odabir uzorka nepovezanih uvoznika, upitnici i suradnja

                  (13)

                  Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

                  (14)

                  U početnoj fazi stupila je u kontakt s oko 35 potencijalnih uvoznika/korisnika koji su joj poznati te ih je pozvala da objasne svoju djelatnost i, prema potrebi, ispune obrazac o odabiru uzorka za nepovezane uvoznike koji je priložen Obavijesti o pokretanju postupka.

                  (15)

                  Obrazac o odabiru uzorka dostavilo je trinaest uvoznika. Svi su naveli da nisu uvozili šperploču okoumé iz Kine. Na temelju toga odabir uzorka nije se smatrao opravdanim.

            4.4.   Upitnici i posjeti radi provjere

                  (16)

                  Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za potrebe određivanja vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete te za određivanje interesa Unije.

                  (17)

                  Komisija je upitnike za proizvođače izvoznike poslala dvama društvima iz NRK-a koja su navedena u uvodnoj izjavi 11., dvanaest proizvođača iz potencijalnih analognih zemalja (Gabona, Maroka, Švicarske i Turske) koji su joj poznati te pet proizvođača iz Unije u uzorku.

                  (18)

                  Samo je jedno društvo iz NRK-a djelomično odgovorilo na upitnik, dok su upitnici na koje se u potpunosti odgovorilo primljeni od dvaju proizvođača iz Gabona, jednog proizvođača iz Maroka i pet proizvođača iz Unije u uzorku.

                  (19)

                  Komisija je obavila provjere u poslovnim prostorima sljedećih društava:

                              (a)

                              proizvođači iz Unije:

                                          —

                                          F.A. MOURIKIS S.A. (Grčka),

                                          —

                                          GARNICA PLYWOOD SA (Španjolska),

                                          —

                                          JEAN THÉBAULT SAS (Francuska),

                                          —

                                          JOUBERT LES ELIOTS SAS (Francuska),

                                          —

                                          JOUBERT ST-JEAN-D'ANGÉLY SAS (Francuska);

                              (b)

                              proizvođač iz zemlje tržišnoga gospodarstva

                                          —

                                          CEMA BOIS DE L'ATLAS (Maroko).

            4.5.   Objava

                  (20)

                  Komisija je 13. veljače svim zainteresiranim stranama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih namjerava zadržati antidampinške mjere na snazi te je sve zainteresirane strane pozvala da dostave primjedbe. Nisu dostavljene nikakve primjedbe.

            B.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

      1.   Predmetni proizvod

                  (21)

                  Predmetni je proizvod istovjetan proizvodu iz početnog ispitnog postupka i definira se kako slijedi: šperploča koja se sastoji samo od listova drva, debljine pojedinačnog sloja ne veće od 6 mm, s najmanje jednim vanjskim slojem od drveta okoumé, neprevučena trajnim slojem ili drugim materijalom, podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 4412 31 10 (oznaka TARIC 4412311010). Predmetni proizvod upotrebljava se za brojne različite krajnje namjene. Upotrebljava se u građevinskoj industriji za vanjsku stolariju i druge proizvode od drva za daske, oplate, izolaciju suterena i ograde te priobalne pregrade. Upotrebljava se i u uređenju, među ostalim, cestovnih prijevoznih sredstava (npr. automobila, autobusa, karavana, prikolica za kampiranje), plovila (jahti), u industriji namještaja i vrata.

                  (22)

                  Postoje dvije glavne vrste šperploče okoumé: šperploča u potpunosti izrađena od drveta okoumé („puni okoumé”) i šperploča s barem jednim vanjskim slojem od drveta okoumé, pri čemu je ostatak izrađen od drugog drveta („površinski okoumé”) (potonji još i pod nazivom „combi” ili „twin”). Obje glavne vrste šperploče okoumé imaju istovjetan vanjski izgled. Unatoč razlikama u mehaničkim svojstvima, obje vrste dijele istovjetna osnovna fizička i tehnička svojstva te se u osnovi upotrebljavaju za iste namjene.

            2.   Istovjetni proizvod

                  (23)

                  Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju istovjetna fizička i tehnička svojstva te istovjetne osnovne namjene:

                              —

                              predmetni proizvod,

                              —

                              proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                  (24)

                  Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

            C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

      1.   Uvodne napomene

                  (25)

                  U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitivalo se je li vjerojatno da će zbog isteka postojećih mjera doći do nastavka ili ponavljanja dampinga.

                  (26)

                  Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 18., samo je jedno društvo iz NRK-a djelomično odgovorilo na upitnik. To je društvo navelo da šperploču okoumé nije niti proizvodilo niti prodavalo tijekom razmatranog razdoblja.

                  (27)

                  Budući da drugi proizvođači iz NRK-a nisu surađivali, Komisija je kineska tijela obavijestila da se u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe mogu upotrijebiti raspoloživi podatci. Komisija od kineskih tijela nije zaprimila nikakve primjedbe ili zahtjeve za intervenciju službenika za saslušanje.

                  (28)

                  Na temelju toga i u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili su se na raspoloživim podatcima, a posebno na sljedećem:

                              i.

                              podatcima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera;

                              ii.

                              statističkim podatcima Eurostata i podatcima koje su države članice prikupile u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”);

                              iii.

                              javno dostupnim statističkim podatcima Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu („FAO”).

                        Kineska statistička baza podataka o izvozu nije se mogla upotrijebiti jer njezina struktura kodiranja nije dovoljno precizna da bi se dobili korisni podatci.

                  (29)

                  Eurostat nije naveo te u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. nije iskazan uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a tijekom RIPR-a, stoga se tijekom tog razdoblja nije mogao utvrditi damping na tržištu Unije.

                  (30)

                  Damping je izračunan u kontekstu vjerojatnosti ponavljanja dampinga.

            2.   Kretanje uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

                  (31)

                  Kako bi se utvrdila vjerojatnost ponavljanja dampinga ako se mjere stave izvan snage, analizirani su sljedeći elementi: i. moguće razine dampinga na tržištu Unije i u ostalim trećim zemljama, ii. proizvodnja i proizvodni kapacitet u Kini i iii. privlačnost tržišta Unije.

                  (32)

                  U skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, nalazi u pogledu vjerojatnosti ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili su se na raspoloživim podatcima, odnosno izvorima navedenima u uvodnoj izjavi 28.

            i.
            Moguće razine dampinga na tržištu Unije i u ostalim trećim zemljama

         Analogna zemlja

                  (33)

                  U početnom ispitnom postupku četirima proizvođačima izvoznicima odobren je tretman tržišnoga gospodarstva. U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za preostale proizvođače izvoznike određuje se na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva. U tu je svrhu bilo potrebno odabrati treću zemlju tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”).

                  (34)

                  U početnom ispitnom postupku i u prethodnoj reviziji Turska je odabrana kao analogna zemlja. U Obavijesti o pokretanju ove revizije Komisija je predložila upotrebu Turske kao analogne zemlje.

                  (35)

                  Komisija je zatražila podatke o proizvođačima šperploče okoumé u drugim potencijalnim analognim zemljama te je stupila u kontakt s proizvođačima šperploče okoumé iz Gabona, Maroka i Švicarske koji su joj poznati te ih pozvala da dostave potrebne podatke.

                  (36)

                  Dva proizvođača iz Gabona i jedan proizvođač iz Maroka javili su se i dostavili zatražene podatke. Nijedan turski proizvođač nije surađivao.

                  (37)

                  Gabon se nije smatrao primjerenom analognom zemljom jer su lokalni proizvođači šperploče okoumé imali jasnu komparativnu prednost ostvarivanjem koristi od znatno nižih troškova ulaznih sirovina (7), jer se činilo da je proizvod proizveden u Gabonu za prodaju na domaćem tržištu niske kvalitete, jer je domaće tržište bilo malo i bez uvoza šperploče okoumé i jer je uvozna carina iznosila 30 %.

                  (38)

                  Maroko se smatrao primjerenom analognom zemljom jer je, unatoč visokim uvoznim carinama, bilježio znatan uvoz istovjetnog proizvoda koji se natjecao s lokalno proizvedenim proizvodom.

                  (39)

                  Zainteresirane strane pozvane su da dostave primjedbe na taj odabir. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe.

         Uobičajena vrijednost

      —   za proizvođače izvoznike kojima je u početnom ispitnom postupku odobren tretman tržišnoga gospodarstva

                  (40)

                  Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 33., u početnom ispitnom postupku četirima proizvođačima izvoznicima odobren je tretman tržišnoga gospodarstva. Budući da nisu surađivali, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za te proizvođače izvoznike temeljila se na raspoloživim podatcima, odnosno na procjeni iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

            —   za proizvođače izvoznike kojima u početnom ispitnom postupku nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva

                  (41)

                  Jedan je marokanski proizvođač surađivao i dostavio odgovor na upitnik. U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju podataka provjerenih u poslovnim prostorima tog proizvođača, kako je utvrđeno u nastavku.

                  (42)

                  Uobičajena vrijednost utvrđena je za obje glavne vrste proizvoda opisane u uvodnoj izjavi 22.

                  (43)

                  Ispitano je može li se domaća prodaja istovjetnog proizvoda smatrati izvršenom u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno utvrđivanjem udjela profitabilne domaće prodaje istovjetnog proizvoda koji je tijekom RIPR-a nezavisnim kupcima prodan na marokanskom tržištu.

                  (44)

                  Obujam profitabilne prodaje istovjetnog proizvoda činio je manje od 80 % ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda; stoga se uobičajena vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni izračunanoj kao ponderirani prosjek samo profitabilne prodaje.

         Izvozna cijena

                  (45)

                  Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 28., s obzirom na to da kineski proizvođači nisu surađivali, izvozna cijena temeljila se na raspoloživim podatcima, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, tj. na podatcima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. Konkretno, izvozna cijena za obje glavne vrste proizvoda opisane u uvodnoj izjavi 22. temeljila se na više od deset komercijalnih ponuda na tržištu Unije i u ostalim trećim zemljama (odnosno Bosni i Hercegovini, Švicarskoj, Turskoj, zaljevskim zemljama i Norveškoj), koje su tijekom RIPR-a dostavljene e-poštom ili su bile dostupne kao javne komercijalne ponude na različitim kineskim internetskim stranicama, kako je navedeno u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. Cijene navedene u komercijalnim ponudama iznosile su od 313 EUR/m3 do 540 EUR/m3 (CIF). Potrebno je napomenuti da je raspon razina tih cijena bio jednak rasponu razine cijene uvoza šperploče okoumé iz Kine, kako je naveo Eurostat te kako je iskazano u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. nakon RIPR-a (treće tromjesečje 2016.). Iako su predmetne količine bile neznatne, tom se razinom cijena potvrđuje reprezentativnost komercijalnih ponuda kao pokazatelja mogućih cijena izvoza šperploče okoumé iz Kine.

         Usporedba

                  (46)

                  Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu koja je tako utvrđena na temelju cijena franko tvornica prema vrstama proizvoda opisanima u uvodnoj izjavi 22. U slučajevima u kojima je to bilo opravdano kako bi se osigurala primjerena usporedba, izvozna cijena i uobičajena vrijednost prilagođene su tako što su u obzir uzete razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za troškove prijevoza (domaći i prekooceanski prijevoz) na temelju raspoloživih podatka, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, tj. na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

         Dampinška marža

                  (47)

                  Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom prema vrsti proizvoda, kako je prethodno utvrđeno, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

            —   za proizvođače izvoznike kojima je u početnom ispitnom postupku odobren tretman tržišnoga gospodarstva

                  (48)

                  Na temelju toga, ponderirana prosječna dampinška marža izražena kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je više od 45 % na tržištu Unije i u ostalim trećim zemljama.

            —   za proizvođače izvoznike kojima u početnom ispitnom postupku nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva

                  (49)

                  Ponderirana prosječna dampinška marža izražena kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je više od 100 % na tržištu Unije i u ostalim trećim zemljama.

            ii.
            Proizvodnja i proizvodni kapacitet u Kini

         Proizvodnja u Kini

                  (50)

                  Budući da kineski proizvođači nisu surađivali i da nije bilo javno dostupnih podataka, proizvodnja u NRK-u utvrđena je na temelju procjena koje je podnositelj zahtjeva dostavio u svojem zahtjevu za ovu reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, na temelju svojeg poznavanja tržišta.

                  (51)

                  Podnositelj zahtjeva procijenio je proizvodnju šperploče okoumé u Kini na temelju broja trupaca drveta okoumé uvezenih u Kinu 2014. koji su upotrijebljeni za proizvodnju šperploče. Na temelju toga proizvodnja šperploče okoumé procijenjena je na najmanje 290 000 m3 i najviše 2,9 milijuna m3, ovisno o vrsti proizvedenog proizvoda, kako je opisano u uvodnoj izjavi 22., tj. za puni okoumé odnosno površinski okoumé. To je iznos najmanje 1,5, a najviše 15 puta veći od ukupne potrošnje u Uniji.

         Proizvodni kapacitet u Kini

                  (52)

                  Budući da kineski proizvođači šperploče okoumé nisu surađivali i da nije bilo drugih dostupnih podataka o kineskoj industriji šperploče okoumé, ispitano je stanje kineske industrije šperploče okoumé u cjelini (bez obzira na vrstu drva koje se upotrebljava), kao što je to učinjeno u prethodnoj reviziji. U skladu s prethodnim ispitnim postupcima, potvrđeno je da šperploču proizvode ista društva, na istoj opremi, bez obzira na vrstu drva koje se upotrebljava. Prethodnom revizijom utvrđeno je i da je šperploča okoumé profitabilnija od drugih vrsta šperploče. Stoga je u slučaju izostanka mjera vjerojatno da bi kineski proizvođači svoju proizvodnju preusmjerili s drugih vrsta šperploče na profitabilniju šperploču okoumé.

                  (53)

                  Na temelju toga, pokazatelj znatnog, potencijalno raspoloživog proizvodnog kapaciteta u Kini jest obujam proizvodnje svih vrsta šperploče koji je, prema statističkim podatcima FAO-a, tijekom RIPR-a iznosio 113 milijuna m3. Stoga je samo manji prelazak s drugih vrsta drva na okoumé potreban za znatno povećanje obujma proizvodnje šperploče okoumé koja se može upotrebljavati za izvoz.

            iii.
            Privlačnost tržišta Unije

                  (54)

                  Glavni element za utvrđivanje privlačnosti tržišta Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage bila je razina cijena kineskog izvoza u ostale treće zemlje u usporedbi s razinom cijena kineskog izvoza u Uniju. Iz komercijalnih ponuda, koje su prethodno navedene u uvodnoj izjavi 45., za tržište Unije i ostale treće zemlje vidljivo je da je tijekom RIPR-a tržište Unije doista bilo privlačno jer su kineske izvozne cijene šperploče okoumé bile više od cijena kineskog izvoza na sva ostala treća tržišta za koja su komercijalne ponude bile dostupne, osim za Norvešku. Odnosno, ponude izvoznih cijena na tržište Unije bile su oko 30 % više nego za Bosnu i Hercegovinu i oko 40 % više nego za Tursku i zaljevske zemlje. Budući da nije bilo statističkih podataka o obujmu kineskog izvoza šperploče okoumé u te zemlje, nije se mogla utvrditi reprezentativnost u smislu obujma. Međutim, zbog potencijalnih viših cijena izvoza u Uniju tržište Unije bilo bi privlačno jer bi se izvozom u Uniju ostvarila veća dobit.

                  (55)

                  Uz to, antidampinške pristojbe na uvoz kineske šperploče (8) postoje u Republici Koreji, Maroku i Turskoj, dok su Sjedinjene Američke Države u siječnju 2017. izdale privremenu odluku o kompenzacijskim mjerama koje se primjenjuju na kinesku šperploču. Stoga će kineski proizvođači izvoznici imati ograničen pristup tim tržištima te će izvoz njihove proizvodnje ili preusmjeravanje njihova izvoza na ta tržišta biti ograničeni. Stoga je tržište Unije još privlačnije za uvoz kineske šperploče.

                  (56)

                  Stoga je vjerojatno da bi se, s obzirom na znatan proizvodni kapacitet u Kini koji bi se lako mogao povećati, u slučaju stavljanja mjera izvan snage kineski izvoz u znatnom obujmu nastavio na tržištu Unije. Potrebno je podsjetiti da je prije nego što su izvorne mjere uvedene 2004. obujam kineske prodaje na tržištu Unije iznosio 83 606 m3, što je odgovaralo 44 % potrošnje u Uniji tijekom trenutačnog RIPR-a.

            3.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

                  (57)

                  Zaključno, znatni proizvodni kapacitet raspoloživ u Kini, mogućnost jednostavnog povećanja obujma proizvodnje kineskih proizvođača koja je raspoloživa za izvoz, moguće izrazito dampinške cijene na ostalim trećim tržištima i tržištu Unije te privlačnost tržišta Unije upućuje na to da bi stavljanje mjera izvan snage vjerojatno dovelo do ponovnog ulaska kineskih proizvođača izvoznika na tržište Unije po dampinškim cijenama i u znatnim količinama. Stoga se smatra da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga ako se dopusti istek trenutačnih antidampinških mjera.

            D.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

                  (58)

                  Poznato je da istovjetni proizvod u Uniji proizvodi trinaest proizvođača iz Francuske, Grčke, Mađarske, Italije i Španjolske. Ukupna proizvodnja u Uniji procjenjuje se na 162 000 m3. Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju u Uniji predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

                  (59)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., odabran je uzorak od pet proizvođača iz Unije koji su tijekom RIPR-a činili 74 % ukupne proizvodnje u Uniji.

            E.   STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE

      1.   Potrošnja u Uniji

                  (60)

                  Potrošnja šperploče okoumé u Uniji utvrđena je na temelju obujma prodaje koju su proizvođači iz Unije koji su podnijeli zahtjev i ostali proizvođači iz Unije ostvarili na tržištu Unije te obujma uvoza iz trećih zemalja u Uniju na temelju podataka Eurostata.

                  (61)

                  Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

                     Tablica 1.

                     Potrošnja u Uniji

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIPR

                              Ukupna potrošnja (m3)

                              181 749

                              176 005

                              175 652

                              188 727

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 97

                                 97

                                 104

                                 Izvor: zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, Eurostat, provjereni odgovori na upitnik

                  (62)

                  Potrošnja u Uniji smanjila se od 2012. do 2013. Silazno kretanje postupno se stabiliziralo između 2012. i 2014. te su se tijekom RIPR-a vrijednosti počele povećavati, što je bio odraz blagog poboljšanja u nekim industrijskim djelatnostima. Kao rezultat toga, tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji blago se povećala za 4 %.

                  (63)

                  Međutim, to je potrebno promatrati u kontekstu kretanja nakon prethodne revizije. Između RIPR-a prethodne revizije (1. listopada 2008. – 30. rujna 2009.) i RIPR-a trenutačne revizije potrošnja u Uniji sveukupno se smanjila za 35 % (sa 291 421 m3 tijekom RIPR-a prethodne revizije na 188 727 m3 tijekom RIPR-a trenutačne revizije), unatoč trendu blagog povećanja tijekom trenutačnog razmatranog razdoblja. Sveukupno silazno kretanje, koje je de facto započelo čak i prije prethodne revizije, objašnjeno je činjenicom da je šperploča okoumé u određenoj mjeri zamijenjena drugim tropskim vrstama drva. Gospodarska kriza i posljedično smanjenje određenih industrijskih djelatnosti, uključujući građevinu, nautiku i laka gospodarska/turistička vozila, pridonijelo je silaznom kretanju potražnje za šperpločom okoumé u Uniji.

            2.   Obujam, cijene i tržišni udjel uvoza iz NRK-a

      2.1.   Obujam i tržišni udjel uvoza iz NRK-a

         Tablica 2.

         Obujam i tržišni udjel uvoza iz NRK-a

                  2012.

                  2013.

                  2014.

                  RIPR

                  Obujam uvoza (m3)

                  1 043

                  0

                  62

                  0

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     0

                     6

                     0

                  Tržišni udjel (%)

                  0,57

                  0,00

                  0,04

                  0,00

                     Izvor: Eurostat

                  (64)

                  Tijekom razmatranog razdoblja početnog ispitnog postupka tržišni udjel uvoza iz Kine brzo se povećao s praktički nule na 18,7 % (9). Kasnije se smanjio na 4,3 % (12 620 m3) (10) tijekom RIPR-a prethodne revizije. Tijekom razmatranog razdoblja trenutačne revizije uvoz iz Kine praktički je prestao, osim 2012., kada je obujam kineskog uvoza iznosio oko 1 000 m3.

            2.2.   Cijene uvoza i sniženje cijena

         Tablica 3.

         Prosječna cijena uvoza iz NRK-a i sniženje cijena

                  2012.

                  2013.

                  2014.

                  RIPR

                  Prosječna cijena (EUR/m3)

                  549

                  0,00

                  168

                  0,00

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     0

                     31

                     0

                     Izvor: Eurostat

                  (65)

                  Samo su 2012. uvezene znatne količine iz Kine. Tijekom te godine prosječna cijena kineskog uvoza iznosila je 549 EUR/m3, što je bilo znatno niže od cijena industrije Unije tijekom iste godine (756 EUR/m3).

            3.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

         Tablica 4.

         Obujam uvoza, tržišni udjeli i cijene iz ostalih trećih zemalja

                  2012.

                  2013.

                  2014.

                  RIPR

                     Gabon

                     40 467

                     43 964

                     41 029

                     42 711

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     109

                     101

                     106

                  Tržišni udjel (%)

                  22,3

                  25,0

                  23,4

                  22,6

                  Prosječna cijena (EUR/m3)

                  628,64

                  625,76

                  636,40

                  645,32

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     100

                     101

                     103

                     Maroko

                     15 431

                     7 298

                     5 182

                     4 492

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     47

                     34

                     29

                  Tržišni udjel (%)

                  8,5

                  4,1

                  3,0

                  2,4

                  Prosječna cijena (EUR/m3)

                  662,27

                  678,51

                  696,75

                  700,81

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     102

                     105

                     106

                     Ostale treće zemlje
                      (*1)

                     774

                     549

                     1 550

                     78

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     71

                     200

                     10

                  Tržišni udjel (%)

                  0,4

                  0,3

                  0,9

                  0,0

                  Prosječna cijena (EUR/m3)

                  545,80

                  572,55

                  576,47

                  842,50

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     105

                     106

                     154

                     Ukupno ostale treće zemlje

                     56 672

                     51 812

                     47 761

                     47 281

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     91

                     84

                     83

                  Tržišni udjel (%)

                  31,2

                  29,4

                  27,2

                  25,1

                  Prosječna cijena (EUR/m3)

                  636,66

                  632,63

                  641,01

                  650,92

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     99

                     101

                     102

                  (66)

                  Tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz ostalih trećih zemalja bio je gotovo isključivo iz Gabona i Maroka, dok je udjel bilo koje druge treće zemlje bio zanemariv. Uvoz iz Gabona i Maroka u Uniju, koji je 2012. iznosio 55 899 m3, stalno se smanjivao te je tijekom RIPR-a dosegao iznos od oko 47 203 m3, odnosno smanjio se za 16 %. S obzirom na to da se potrošnja u Uniji povećala za samo 4 % (vidjeti uvodnu izjavu 62. i tablicu 1.), odgovarajući tržišni udjel Gabona i Maroka još se više smanjio, tj. tržišni udjel koji je 2012. iznosio 30,8 % tijekom RIPR-a dosegao je vrijednost od 25,0 %, odnosno smanjio se za 5,7 postotnih bodova.

                  (67)

                  Tijekom razmatranog razdoblja trenutačnog ispitnog postupka uvozne cijene iz Gabona i Maroka u prosjeku su bile između 16 % i 17 % niže od prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije (vidjeti tablicu 8.). U usporedbi s uvoznim cijenama iz Kine za 2012. (jedine godine tijekom razmatranog razdoblja kada je Kina izvozila znatne količine u Uniju), uvozne cijene iz tih zemalja bile su u prosjeku 16 % više od kineskih uvoznih cijena.

                  (68)

                  Točnije, Gabon je najveći izvoznik u Uniju među trećim zemljama. Uvoz iz Gabona, koji je 2012. iznosio 40 467 m3, povećao se na 42 711 m3 tijekom RIPR-a, odnosno za 6 %. To je povećanje dovelo do blagog povećanja njegova tržišnog udjela koji je 2012. iznosio 22,3 % na 22,6 % tijekom RIPR-a, odnosno povećanja za 0,3 postotna boda. Prosječne uvozne cijene iz Gabona bile su između 17 % i 18 % niže od cijena industrije Unije (vidjeti tablicu 8.), dok su 2012., odnosno jedine godine koju je obilježio znatni obujam uvoza iz Kine na tržište Unije, bile više od prosječnih uvoznih cijena iz te zemlje. Bile su više i od potencijalnih uvoznih cijena iz Kine na temelju komercijalnih ponuda dostavljenih tijekom RIPR-a, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 45. Uvozne cijene koje su 2012. iznosile 628,64 EUR/m3 blago su se povećale na 645,32 EUR/m3 tijekom RIPR-a, što je odgovaralo povećanju od 3 %.

                  (69)

                  Obujam uvoza iz Maroka znatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja (obujam uvoza je 2012. iznosio 15 431 m3 i smanjio se na 4 492 m3 tijekom RIPR-a). Stoga se tržišni udjel koji je 2012. iznosio 8,5 % tijekom RIPR-a smanjio na 2,4 %. Uvozne cijene iz Maroka bile su više od cijena uvoza iz Kine za 2012. te od potencijalnih uvoznih cijena na temelju komercijalnih ponuda tijekom RIPR-a navedenih u prethodnoj uvodnoj izjavi 45.

            4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

      4.1.   Opće napomene

                  (70)

                  Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.

                  (71)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., odabir uzorka proveden je za potrebe utvrđivanja štete.

                  (72)

                  Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje povezane s cijelom industrijom Unije na temelju podataka koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i podataka iz odgovora proizvođača iz Unije u uzorku. Komisija je mikroekonomske pokazatelje koji se odnose samo na društva u uzorku ocijenila na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

                  (73)

                  Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

                  (74)

                  Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

            4.2.   Makroekonomski pokazatelji

      4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                  (75)

                  Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja kretali su se kako slijedi:

                     Tablica 5.

                     Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIPR

                              Obujam proizvodnje (m3)

                              143 729

                              145 002

                              146 287

                              147 767

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 101

                                 102

                                 103

                              Proizvodni kapacitet (m3)

                              179 561

                              182 583

                              184 388

                              184 738

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 102

                                 103

                                 103

                              Iskorištenost kapaciteta (%)

                              80

                              79

                              79

                              80

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 99

                                 99

                                 100

                                 Izvor: zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, provjereni odgovori na upitnik

                  (76)

                  Proizvodnja se blago povećala tijekom razmatranog razdoblja sa 143 729 m3 u 2012. na 147 767 m3 tijekom RIPR-a, tj. za 3 %. To je povećanje bilo odraz blagog poboljšanja tržišta šperploče okoumé u Uniji, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 62. Unatoč tom blagom povećanju, obujam proizvodnje industrije Unije ostao je manji od obujma utvrđenog u razdoblju početnog ispitnog postupka i tijekom RIPR-a prethodne revizije, tj. manji od 267 591 m3. To je bio odraz pada potrošnje na tržištu i činjenice da se proizvodnja uglavnom temelji na narudžbama.

                  (77)

                  Proizvodni kapacitet, koji je 2012. iznosio oko 179 561 m3, blago se povećao u skladu s obujmom proizvodnje na 184 738 m3 tijekom RIPR-a, tj. za 3 %. Međutim, taj je kapacitet znatno manji od kapaciteta iz prethodne revizije, tj. 68 % manji od 577 205 m3 utvrđenih tijekom RIPR-a prethodne revizije. To je bila posljedica zatvaranja niza proizvođača šperploče okoumé iz Unije, uključujući najvećeg proizvođača, Plysorol, te smanjenja proizvodnje proizvođača iz Unije koji još uvijek posluju.

                  (78)

                  Od prilagodbe proizvodnog kapaciteta nižim razinama proizvodnje, uglavnom prije razmatranog razdoblja, stopa iskorištenosti kapaciteta bila je stabilna i na višoj razini u usporedbi sa stopama koje su utvrđene tijekom RIPR-a prethodne revizije (41 %) (11).

            4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udjel

                  (79)

                  Obujam prodaje i tržišni udjel industrije Unije kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                     Tablica 6.

                     Obujam prodaje i tržišni udjel

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIPR

                              Obujam prodaje (m3)

                              124 033

                              124 193

                              127 829

                              141 446

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 100

                                 103

                                 114

                              Tržišni udjel (%)

                              68,2

                              70,6

                              72,8

                              74,9

                                 Izvor: zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, provjereni odgovori na upitnik

                  (80)

                  Obujam prodaje, koji je 2012. iznosio 124 033 m3, povećao se tijekom razmatranog razdoblja na oko 141 446 m3 tijekom RIPR-a, tj. za 14 %, što je bilo povećanje za više od 4 % u odnosu na potrošnju opisanu u uvodnoj izjavi 62. Stoga je povećanje obujma prodaje, uzimajući u obzir i istodobno smanjenje uvoza iz ostalih trećih zemalja, kako je opisano u uvodnoj izjavi 66., dovelo do povećanja tržišnog udjela industrije Unije koje je 2012. iznosilo 68,2 % na 74,9 % tijekom RIPR-a. Međutim, ta je razina tržišnog udjela još uvijek niža od tržišnog udjela industrije Unije od 80,2 % tijekom RIPR-a prethodne revizije.

            4.2.3.   Rast

                  (81)

                  Potrošnja u Uniji povećala se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam prodaje industrije Unije povećao u većoj mjeri, tj. za 14 %, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela od 6,7 postotnih bodova.

            4.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

                  (82)

                  Zaposlenost i produktivnost kretale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                     Tablica 7.

                     Zaposlenost i produktivnost

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIPR

                              Broj zaposlenika

                              543

                              480

                              470

                              492

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 88

                                 87

                                 91

                              Produktivnost (m3/zaposlenik)

                              265

                              302

                              311

                              300

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 114

                                 118

                                 113

                                 Izvor: zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, provjereni odgovori na upitnik

                  (83)

                  Zaposlenost industrije Unije općenito se smanjila od 2012. do 2014. za 13 % te se kasnije blago povećala (za 4 %) od 2014. do RIPR-a. Ona se tijekom razmatranog razdoblja sveukupno smanjila za 9 %. Zbog zatvaranja i restrukturiranja društava razina zaposlenosti u razmatranom razdoblju bila je tek otprilike upola niža od razine utvrđene tijekom RIPR-a prethodne revizije (983 osobe).

                  (84)

                  Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 76., obujam proizvodnje povećao se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se produktivnost mjerena kao godišnja proizvodnja (u kubičnim metrima) po zaposleniku tijekom razmatranog razdoblja povećala za 13 %. To je posljedica činjenice da se proizvodnja blago povećala, dok se razina zaposlenosti smanjila. To je pokazatelj poboljšane učinkovitosti i rezultata restrukturiranja proizvođača iz Unije.

            4.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

                  (85)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 29., nije zabilježen uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a tijekom RIPR-a. Stoga tijekom tog razdoblja nije bilo moguće utvrditi damping na tržištu Unije niti je bilo moguće procijeniti visinu dampinške marže. Kao rezultat toga, tijekom razmatranog razdoblja nije bilo ni izravnog pritiska na cijene na tržištu Unije. Na temelju toga, antidampinške mjere na snazi bile su sveukupno učinkovite.

            4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

      4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                  (86)

                  Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji kretale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                     Tablica 8.

                     Prosječne prodajne cijene i jedinični troškovi

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIPR

                              Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/m3)

                              756

                              760

                              771

                              780

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 101

                                 102

                                 103

                              Jedinični trošak proizvodnje (EUR/m3)

                              783

                              762

                              759

                              778

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 97

                                 97

                                 99

                                 Izvor: provjereni odgovori na upitnik

                  (87)

                  Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije za nepovezane kupce u Uniji povećala se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Unatoč tomu, te su razine cijena bile niže od razina zabilježenih tijekom prethodnog ispitnog postupka revizije koje su 2006. iznosile 786 EUR/m3 te su se povećale na 887 EUR/m3 tijekom RIPR-a, i 2008. dosegle najvišu razinu od 930 EUR/m3
                      (12).

                  (88)

                  Tijekom razmatranog razdoblja jedinični trošak proizvodnje blago se smanjio za 1 %.

                  (89)

                  Komisija je utvrdila da se industrija Unije prilagođavala pogoršanom stanju na tržištu smanjenjem svojeg proizvodnog kapaciteta i troška proizvodnje u usporedbi s RIPR-om prethodne revizije. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 77., to je dovelo do zatvaranja velikih proizvođača iz Unije i smanjenja proizvodnje prije razmatranog razdoblja te povećanja produktivnosti tijekom razmatranog razdoblja, kako je opisano u uvodnoj izjavi 84.

            4.3.2.   Troškovi rada

                  (90)

                  Prosječni troškovi rada industrije Unije kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                     Tablica 9.

                     Troškovi rada

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIPR

                              Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                              32 266

                              33 259

                              33 516

                              32 638

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 103

                                 104

                                 101

                                 Izvor: provjereni odgovori na upitnik

                  (91)

                  Od 2012. do RIPR-a prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku bili su stabilni. Oni su se tek blago povećali za 1 %.

            4.3.3.   Zalihe

                  (92)

                  Razine zaliha industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja kretale su se kako slijedi:

                     Tablica 10.

                     Zalihe

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              RIPR

                              Završne zalihe (u m3)

                              10 172

                              10 780

                              12 060

                              7 661

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 106

                                 119

                                 75

                              Završne zalihe kao postotak proizvodnje

                              9

                              9

                              10

                              7

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 106

                                 117

                                 73

                                 Izvor: provjereni odgovori na upitnik

                  (93)

                  Kako je zabilježeno i tijekom početnog ispitnog postupka, šperploča okoumé obično se proizvodi prema narudžbi te su stoga razine zaliha obično niske. Međutim, razine zaliha povećale su se tijekom razmatranog razdoblja u okviru prethodne revizije i dosegle 6 589 m3 tijekom RIPR-a prethodne revizije, što je bilo posljedica smanjenja obujma prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja trenutačne revizije te su razine i dalje ostale na relativno visokoj razini te su se smanjile tek tijekom trenutačnog RIPR-a. U svakom slučaju, još su uvijek ostale iznad razine za koju bi se opravdano moglo očekivati da odražava količinu robe koja je prodana, ali još nije isporučena.

                  (94)

                  Ukupne završne zalihe tijekom razmatranog razdoblja smanjile su se za 25 %. Završne zalihe koje su kao postotak proizvodnje 2012. iznosile 9 % smanjile su se na 7 % tijekom RIPR-a, tj. za 2 postotna boda.

            4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

         Tablica 11.

         Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala

                  2012.

                  2013.

                  2014.

                  RIPR

                  Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                  – 3,5

                  – 0,2

                  1,6

                  0,3

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     195

                     247

                     208

                  Novčani tok (EUR)

                  2 212 306

                  3 019 172

                  3 020 670

                  1 614 559

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     136

                     137

                     73

                  Ulaganja (EUR)

                  665 967

                  3 052 041

                  9 226 166

                  1 991 786

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     458

                     1 385

                     299

                  Povrat ulaganja (%)

                  – 8,2

                  – 0,4

                  3,9

                  0,7

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     195

                     247

                     208

                     Izvor: provjereni odgovori na upitnik

                  (95)

                  Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije bila je vrlo niska tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Bila je negativna na početku razmatranog razdoblje te je postala tek neznatno pozitivna 2014. i tijekom RIPR-a. Profitabilnost koja je 2012. iznosila – 3,5 % sveukupno je porasla na 0,3 % tijekom RIPR-a. Ta je razina znatno niža od razine zabilježene u prethodnoj reviziji kad se ona kretala između 4,3 % i 9,8 %. Kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama 86. do 89., povećanje profitabilnosti bilo je rezultat blagog povećanja prodajnih cijena i obujma prodaje, ali i blagog smanjenja troška proizvodnje, koji je isto tako djelomično bio rezultat povećanja produktivnosti.

                  (96)

                  Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Novčani tok povećao se od 2012. do 2014. te se smanjio tijekom RIPR-a i pao na razine niže od razine 2012. Općenito je, u apsolutnom smislu, novčani tok bio na niskoj razini tijekom cijelog razmatranog razdoblja te je bio znatno niži nego tijekom razmatranog razdoblja u okviru prethodne revizije kad se kretao između 10,5 milijuna EUR i 15,9 milijuna EUR. Niska razina novčanog toka u skladu je s niskom profitabilnosti zabilježenom tijekom cijelog razmatranog razdoblja trenutačne revizije.

                  (97)

                  U skladu sa smanjenjem industrije Unije ulaganja su na početku razmatranog razdoblja (2012.) bila na vrlo niskoj razini i znatno ispod razina zabilježenih tijekom prethodne revizije te ispod razine potrebne za nadoknadu amortizacije dugotrajne imovine. Tijekom 2013. i 2014. ona su dosegnula razine koje se mogu usporediti s prethodnom revizijom (između 3,6 milijuna EUR i 8,1 milijuna EUR), ali su se ponovno smanjila tijekom RIPR-a trenutačnog ispitnog postupka.

                  (98)

                  Povrat ulaganja označava dobit izraženu u obliku postotka neto knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine. Kao i ostali financijski pokazatelji, povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda bio je negativan 2012. i 2013. te blago pozitivan 2014. i tijekom RIPR-a, u skladu s kretanjem profitabilnosti. Povrat ulaganja općenito se povećao sa – 8,2 % na 0,7 % tijekom razmatranog razdoblja.

                  (99)

                  U pogledu sposobnosti prikupljanja kapitala, zbog niske dobiti industrije Unije i njezine slabe sposobnosti ostvarivanja novčane dobiti povećanje interno ostvarenih sredstava bilo je vrlo nisko. Stoga se sposobnost prikupljanja kapitala pogoršala od prethodne revizije. U nekim je slučajevima to utjecalo na sposobnost provedbe ulaganja.

            5.   Zaključak o šteti

                  (100)

                  Analizom se pokazalo da je stanje industrije Unije bilo osjetljivo. Nakon smanjenja potrošnje na tržištu Unije nakon prethodne revizije, kako je opisano u uvodnoj izjavi 62., industrija Unije bila je prisiljena prilagoditi se pogoršanim uvjetima na tržištu koji su se poboljšali tek tijekom RIPR-a. Unija je odgovorila restrukturiranjem i znatnim smanjenjem, što je dovelo do zatvaranja niza proizvođača iz Unije, znatnog smanjenja zaposlenosti te velikog smanjenja proizvodnog kapaciteta i obujma proizvodnje u usporedbi s prethodnom revizijom. Ti su napori počeli imati pozitivan utjecaj prema kraju razmatranog razdoblja trenutačne revizije, kad su se produktivnost, prodaja, tržišni udjel i profitabilnost industrije Unije ponovno povećali. Međutim, proces oporavka industrije Unije spor je i još je u vrlo ranoj fazi jer je dobit ostvarena tijekom RIPR-a bila vrlo niska u usporedbi s dobiti ostvarenom tijekom razmatranog razdoblja prethodne revizije.

            F.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ILI NASTAVKA ŠTETE

                  (101)

                  U okviru prethodne revizije zaključeno je da bi istek mjera vjerojatno doveo do ponavljanja štete za industriju Unije prouzročene dampinškim uvozom predmetnog proizvoda iz Kine (13).

                  (102)

                  Nakon prethodne revizije tržište šperploče okoumé u Uniji pogoršalo se smanjenjem potrošnje, kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 63. Stoga se oporavak zabilježen u prethodnoj reviziji kasnije preokrenuo te se industrija Unije suočila s brojnim zatvaranjima poslovanja. Tek je tijekom posljednjih dviju godina razmatranog razdoblja trenutačne revizije industrija Unije ponovno počela ostvarivati dobit, koja je još uvijek bila vrlo niska te je tijekom RIPR-a bila tek nešto viša od praga isplativosti.

                  (103)

                  Trenutačnom revizijom pokazalo se da je stanje industrije Unije osjetljivo. Stoga će industrija Unije biti posebno osjetljiva ako dampinški uvoz po niskim cijenama iz Kine ponovno uđe na tržište Unije. Stoga je vrlo vjerojatno da će se materijalna šteta ponoviti ako se dopusti istek mjera. Brojni čimbenici idu u prilog toj ocjeni.

                  (104)

                  Prvo, kako je opisano u prethodnim uvodnim izjavama 52. i 53., uzimajući u obzir znatne proizvodne kapacitete kineskih proizvođača izvoznika, procijenjeni znatni rezervni kapacitet u Kini i privlačnost tržišta Unije, vjerojatno je da će se u slučaju izostanka mjera uvoz iz Kine vratiti u znatnim količinama. Kao pokazatelj potencijala kineskih proizvođača izvoznika da brzo povećaju svoju proizvodnju i izvoz šperploče okoumé, podsjeća se da su i u početnom ispitnom postupku kineski proizvođači izvoznici mogli povećati svoj izvoz na tržište Unije s oko 9 500 m3 na više od 83 500 m3 u manje od tri godine (od 2001. do sredine 2003.).

                  (105)

                  Nisu utvrđeni elementi kojima bi se upućivalo na to da je upotreba drva okoumé u proizvodnji šperploča na stabilan način zamijenjena upotrebom drugih vrsta drva. Ispitnim postupkom utvrđeno je da kineski proizvođači još uvijek upotrebljavaju okoumé za proizvodnju šperploče, kako je dokazano u prethodnoj uvodnoj izjavi 51. s obzirom na znatan obujam proizvodnje šperploče okoumé raspoloživ u Kini. Zbog uspostavljenih antidampinških pristojbi uvoz iz Kine gotovo je prestao tijekom razmatranog razdoblja; unatoč tomu, kako je potvrđeno ispitnim postupkom, tijekom istog razdoblja postojala je potražnja za šperpločom okoumé na tržištu Unije.

                  (106)

                  Drugo, s obzirom na to da tijekom RIPR-a nije bilo uvoza iz Kine, vjerojatna razina cijena po kojoj bi kineski proizvođači izvoznici izvozili na tržište Unije temeljila se na komercijalnim ponudama na tržištu Unije i u ostalim trećim zemljama, koje su dostavljene u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, kako je opisano u uvodnoj izjavi 45. Na temelju toga cijene bi iznosile od 313 EUR/m3 do 540 EUR/m3. Reprezentativnost tih pokazatelja cijena potvrđena je razinom cijena prijavljenom u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. nakon RIPR-a trenutačne revizije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45.

                  (107)

                  Na temelju toga, cijene industrije Unije u prosjeku bi se snizile za više od 100 % zbog uvoznih cijena iz Kine.

                  (108)

                  U vjerojatnom scenariju prema kojemu bi uvoz predmetnog proizvoda iz Kine ponovno ušao na tržište Unije po dampinškim cijenama znatno nižim od cijena industrije Unije i u znatnim količinama, industrija Unije ne bi mogla zadržati svoje trenutačne razine cijena. Tim vjerojatnim sniženjem cijena doista bi se ugrozio trenutačni, još uvijek slabi, oporavak industrije Unije te bi industrija Unije vrlo brzo počela bilježiti gubitke.

                  (109)

                  Štoviše, industrija Unije brzo bi izgubila prodajni i tržišni udjel na tržištu Unije te bi se stoga proizvodnja smanjila. Kao rezultat toga, ponovno bi se smanjila stopa iskorištenosti kapaciteta koja se na prihvatljive razine vratila tek nakon znatnog restrukturiranja. Ta bi promjena vjerojatno dovela do daljnjih zatvaranja proizvođača iz Unije. Zapravo, uzimajući u obzir još uvijek osjetljivo stanje industrije Unije, nije isključeno da bi samo postojanje te industrije u Uniji bilo ugroženo.

                  (110)

                  Na temelju prethodno navedenog zaključuje se da u slučaju isteka mjera postoji vjerojatnost brzog ponavljanja materijalne štete zbog nastavka dampinškog uvoza predmetnog proizvoda iz Kine.

            G.   INTERES UNIJE

      1.   Uvodne napomene

                  (111)

                  U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih mjera protiv Kine bilo protivno interesu Unije u cjelini. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

            2.   Interes industrije Unije

                  (112)

                  Zadržavanjem antidampinških mjera na uvoz predmetnog proizvoda iz Kine poboljšala bi se mogućnost industrije Unije da dosegne razumnu razinu profitabilnosti jer bi se time pomoglo industriji Unije da zadrži svoje cijene na razumnim razinama radi pokrića troška proizvodnje. Mjerama bi se kineske proizvođače izvoznike spriječilo u znatnom povećanju svojeg obujma uvoza po niskim i dampinškim cijenama i stoga istiskivanju industrije Unije s tržišta. Postoji jasna vjerojatnost ponavljanja štetnog dampinga u znatnom obujmu koji industrija Unije ne bi mogla podnijeti, posebno s obzirom na svoje osjetljivo stanje nakon pogoršanja tržišta. Mjerama bi se industriji Unije omogućilo da konsolidira svoj oporavak i poboljša svoje gospodarske i financijske pokazatelje radi postizanja stabilne i zdrave profitabilnosti. S druge strane, ako se dopusti istek mjera, ugrozit će se samo postojanje industrije Unije, što će dovesti do zatvaranja poslovanja i gubitka radnih mjesta na tržištu Unije.

                  (113)

                  U skladu s tim zaključeno je da bi zadržavanje antidampinških mjera protiv Kine očigledno bilo u interesu industrije Unije.

            3.   Interes uvoznika

                  (114)

                  U početnoj fazi Komisija je stupila u kontakt s oko 36 potencijalnih uvoznika/korisnika koji su joj poznati te ih je pozvala da objasne svoju djelatnost i, prema potrebi, ispune obrazac o odabiru uzorka za nepovezane uvoznike koji je priložen Obavijesti o pokretanju postupka.

                  (115)

                  Obrazac o odabiru uzorka dostavilo je trinaest uvoznika. Svi su naveli da nisu uvozili šperploču okoumé iz Kine.

                  (116)

                  Budući da ne postoje dokazi kojima bi se upućivalo na to da se trenutačnim antidampinškim mjerama na snazi znatno utjecalo na uvoznike, zaključuje se da se nastavkom mjera neće znatno utjecati na uvoznike iz Unije.

                  (117)

                  Korisnici na koje se te mjere odnose jesu građevinski sektor, industrijski sektor, npr. primjene u prometu i pomorstvu, te drugi sektori, kao što je industrija namještaja. U skladu sa zahtjevom za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera ti sektori čine oko 80 % potrošnje šperploče okoumé. Ostali su glavni korisnici industrijski proizvođači pokretnih proizvoda, kao na primjer u cestovnom, željezničkom i pomorskom prometu te vertikalnom prometu (dizala).

                  (118)

                  Nijedan od korisnika s kojima se u kontakt stupilo u početnoj fazi nije se javio i dostavio primjedbe. Štoviše, nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka nije se javio nijedan subjekt.

                  (119)

                  S obzirom na to da nije upoznata s nijednim udruženjem korisnika šperploče okoumé, Komisija je stupila u kontakt s „Europskom organizacijom za zaštitu potrošača” i pozvala je da iznese svoja stajališta. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe.

                  (120)

                  Uz to, nije se javio nijedan drugi korisnik ili udruženje s primjedbama.

                  (121)

                  S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da zadržavanje mjera ne bi imalo znatan negativni učinak na korisnike u Uniji.

            4.   Zaključak o interesu Unije

                  (122)

                  Na temelju prethodno navedenog, Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se dalo zaključiti da zadržavanje mjera na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Kine nije u interesu Unije.

            H.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

                  (123)

                  Iz prethodno navedenih razmatranja proizlazi da bi, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz NRK-a i koje su uvedene Provedbenom uredbom (EU) br. 82/2011.

                  (124)

                  Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se samo na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvode ta društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. U okviru uvoza predmetnog proizvoda koji proizvodi neko drugo društvo čiji naziv i adresa nisu posebno navedeni u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno navode, nije moguće ostvariti korist od tih stopa i on podliježe stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

                  (125)

                  Sve zahtjeve kojima se traži primjena tih pojedinačnih stopa antidampinških pristojbi (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) trebalo bi bez odgode uputiti Komisiji sa svim relevantnim podatcima, posebno o bilo kakvim promjenama djelatnosti društva povezanima s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi ova će se Uredba tada na odgovarajući način izmijeniti ažuriranjem popisa društava za koja vrijede pojedinačne stope pristojbi.

                  (126)

                  Radi smanjenja rizika od izbjegavanja mjera koji je posljedica velike razlike u stopama pristojbi, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena antidampinške pristojbe. Te posebne mjere sastoje se od predočenja carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u članku 1. stavku 3. ove Uredbe. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

                  (127)

                  Ako se izvoz jednog od društava koja se koriste pojedinačnom nižom stopom pristojbe nakon uvođenja predmetnih mjera obujmom znatno poveća, takvo povećanje obujma moglo bi se samo po sebi smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. Osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera. Tim ispitnim postupkom može se, među ostalim, ispitati potreba ukidanja pojedinačnih stopa pristojbe i kasnije uvođenje stope koja se primjenjuje na području cijele zemlje.

                  (128)

                  Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz šperploče okoumé, koja se definira kao šperploča koja se sastoji samo od listova drva, debljine pojedinačnog sloja ne veće od 6 mm, s najmanje jednim vanjskim slojem od drveta okoumé, neprevučena trajnim slojem ili drugim materijalom, trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 4412 31 10 (oznaka TARIC 4412311010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
      2.   Stopa antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva navedena u nastavku jest sljedeća:

                  Društvo

                  Stopa pristojbe

                  Dodatna oznaka TARIC

                  Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Narodna Republika Kina

                  9,6 %

                  A526

                  Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Narodna Republika Kina

                  23,5 %

                  A527

                  Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Narodna Republika Kina

                  6,5 %

                  A528

                  Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Narodna Republika Kina

                  17 %

                  A529

                  Sva ostala društva

                  66,7 %

                  A999

            3.   Primjena pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za društva navedena u stavku 2. uvjetovana je podnošenjem carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji je izdao račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, formulirana kako slijedi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) šperploče okoumé koja se prodaje za izvoz u Europsku uniju iz ovog računa proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u (predmetna zemlja). Potvrđujem da su podatci u ovom računu cjeloviti i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.
      4.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
      Članak 2.
      Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 5. travnja 2017.

               Za Komisiju

               Predsjednik

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

         (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1942/2004 od 2. studenoga 2004. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe koja je uvedena na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 336, 12.11.2004., str. 4.).

         (3)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 82/2011 od 31. siječnja 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 i ukidanju parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 28, 2.2.2011., str. 1.).

         (4)  Obavijest o skorašnjem isteku određenih antidampinških mjera (SL C 161, 14.5.2015., str. 8.)

         (5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.). Ta je Uredba stavljena izvan snage Uredbom (EU) 2016/1036.

         (6)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 34, 29.1.2016., str. 5.).

         (7)  Okoumé je tropsko drvo koje uglavnom raste u Gabonu te u manjoj mjeri u Ekvatorskoj Gvineji i Kamerunu.

         (8)  Oznaka HS 4412 31.

         (9)  Vidjeti uvodnu izjavu 77. Uredbe Komisije (EZ) br. 988/2004 od 17. svibnja 2004. o uvođenju privremenih antidampinških pristojbi na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 181 od 18.5.2004., str. 5.).

         (10)  Vidjeti uvodne izjave 42. i 43. Provedbene uredbe (EU) br. 82/2011.

         (*1)  Osim Gabona i Maroka

         Izvor: Eurostat

         (11)  Vidjeti uvodnu izjavu 50. Provedbene uredbe (EU) br. 82/2011.

         (12)  Vidjeti uvodnu izjavu 53. Provedbene uredbe (EU) br. 82/2011.

         (13)  Vidjeti uvodne izjave 64. do 72. Provedbene uredbe (EU) br. 82/2011.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 741/2014 оd 8. srpnja 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 26/2004 o registru ribarske flote Zajednice

text:
               9.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 200/3

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 741/2014
   оd 8. srpnja 2014.
   o izmjeni Uredbe (EZ) br. 26/2004 o registru ribarske flote Zajednice
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1380/2013 od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (1), a posebno njezin članak 24. stavak 4.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom Komisije (EZ) br. 26/2004 (2) utvrđuju se, među ostalim, obveze država članica u pogledu slanja podataka Komisiji o značajkama i aktivnostima plovila iz svojih nacionalnih registara.

               (2)

               Kako bi se osigurao točan i učinkovit prijenos navedenih podataka o floti, potrebno je ažurirati Prilog I. Uredbi (EZ) br. 26/2004 u pogledu šifri država, šifri za ribolovni alat i šifri segmenata flote koje se koriste za slanje tih podataka.

               (3)

               Potrebno je utvrditi tablicu šifri država kako bi se olakšalo slanje podataka u skladu s člancima 6. i 8. Uredbe (EZ) br. 26/2004.

               (4)

               Nakon pristupanja Hrvatske potrebno je ažurirati tablicu 3. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 26/2004 u pogledu šifri za ribolovni alat uvođenjem šifre za „harpun”, kojim se hrvatska flota koristi kao glavnim ili sporednim alatom.

               (5)

               Tablicu 5. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 26/2004 potrebno je ažurirati umetanjem određenih šifri segmenata flote za najudaljenije regije jer Uredba Komisije (EZ) br. 2104/2004 (3), kojom su predviđene te šifre, nakon stavljanja izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 639/2004 (4) više nema učinka. Radi jasnoće primjereno je dodati nove šifre segmenata flote za Mayotte.

               (6)

               Uredbu (EZ) br. 26/2004 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (7)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za ribarstvo i akvakulturu,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog I. Uredbi (EZ) br. 26/2004 izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu desetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 26/2004 od 30. prosinca 2003. o registru ribarske flote Zajednice (SL L 5, 9.1.2004., str. 5.).

      (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 2104/2004 od 9. prosinca 2004. o utvrđivanju detaljnih pravila za provođenje Uredbe Vijeća (EZ) br. 639/2004 o upravljanju ribarskim flotama registriranim u najudaljenijim regijama Zajednice (SL L 365, 10.12.2004., str. 19.).

      (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 639/2004 od 30. ožujka 2004. o upravljanju ribarskim flotama registriranim u najudaljenijim regijama Zajednice (SL L 102, 7.4.2004., str. 9.).

      PRILOG
      Prilog I. Uredbi (EZ) br. 26/2004 mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  Sljedeća tablica 1.a umeće se iza tablice 1.:

                     „Tablica 1.a

                     Šifre država za države članice

                              Države članice

                              Šifra države

                              Belgique/België

                              BEL

                              България

                              BGR

                              Danmark

                              DNK

                              Deutschland

                              DEU

                              Eesti

                              EST

                              Éire/Ireland

                              IRL

                              Ελλάδα

                              GRC

                              España

                              ESP

                              France

                              FRA

                              Hrvatska

                              HRV

                              Italia

                              ITA

                              Κύπρος

                              CYP

                              Latvija

                              LVA

                              Lietuva

                              LTU

                              Malta

                              MLT

                              Nederland

                              NLD

                              Polska

                              POL

                              Portugal

                              PRT

                              România

                              ROM

                              Slovenija

                              SVN

                              Suomi/Finland

                              FIN

                              Sverige

                              SWE

                              United Kingdom

                              GBR”

                  2.

                  Tablica 3. zamjenjuje se sljedećom:

                     „Tablica 3.

                     Šifre za ribolovni alat

                              Kategorija ribolovnog alata

                              Ribolovni alat

                              Šifra

                              Stajaći ribolovni alat (S) ili ribolovni alat na vuču (T) ili mobilni ribolovni alat (M)

                              Pelagijski (P) ili pridneni (D)

                              Okružujuće mreže

                              Okružujuća mreža plivarica

                              PS

                              M

                              P

                              Mreža lampara

                              LA

                              M

                              P

                              Potegače

                              Obalna mreža potegača

                              SB

                              T

                              D/P

                              Danska potegača

                              SDN

                              T

                              D/P

                              Škotska potegača

                              SSC

                              T

                              D/P

                              Potegača kojom se upravlja s pomoću dva plovila

                              SPR

                              T

                              D/P

                              Povlačne mreže (koće)

                              Povlačna mreža (koća) s gredom

                              TBB

                              T

                              D

                              Pridnena povlačna mreža (koća) sa širilicama

                              OTB

                              T

                              D

                              Pridnena povlačna mreža (koća) koja se povlači dvama plovilima

                              PTB

                              T

                              D

                              Lebdeća koća sa širilicama

                              OTM

                              T

                              D/P

                              Pelagijska povlačna mreža (koća) koja se povlači dvama plovilima

                              PTM

                              T

                              D/P

                              Dvojna povlačna mreža (koća) sa širilicama

                              OTT

                              T

                              D/P

                              Dredže

                              Dredže koje se povlače plovilom

                              DRB

                              T

                              D

                              Ručne dredže koje se rabe s palube plovila

                              DRH

                              T

                              D

                              Mehaničke dredže uključujući usisne dredže

                              HMD

                              T

                              D

                              Nadizne mreže

                              Nadizne mreže (tepisi) kojima se ribolov obavlja jednim plovilom

                              LNB

                              M

                              P

                              Nadizne mreže (tepisi) s kolcima

                              LNS

                              M

                              P

                              Jednostruke mreže stajaćice i zaplećuće mreže

                              Usidrena jednostruka mreža stajaćica

                              GNS

                              S

                              D

                              Lebdeća (plovuća) mreža

                              GND

                              S

                              D/P

                              Okružujuća jednostruka mreža stajaćica

                              GNC

                              S

                              D/P

                              Trostruka mreža stajaćica

                              GTR

                              S

                              D/P

                              Kombinirana trostruka i jednostruka mreža stajaćica

                              GTN

                              S

                              D/P

                              Klopke

                              Vrše (klopke)

                              FPO

                              S

                              D

                              Udičarski ribolovni alat

                              Povrazi i ribarski štapovi (ručni)

                              LHP

                              S

                              D/P

                              Povrazi i ribarski štapovi (mehanički)

                              LHM

                              S

                              D/P

                              Stajaći parangali

                              LLS

                              S

                              D

                              Plutajući parangali

                              LLD

                              S

                              P

                              Povlačni povrazi (panule)

                              LTL

                              M

                              P

                              Ribolovni alat za grabljenje i zabadanje

                              Harpuni

                              HAR

                              M

                              P

                              Ribolovni alat nepoznat  (1)

                              NK

                              Bez ribolovnog alata  (2)

                              NO

                  3.

                  Tablica 5. zamjenjuje se sljedećom:

                     „Tablica 5.

                     Šifre segmenata

                              1.   Datum događaja do 31.12.2002.

                              Flota

                              Šifre segmenata

                              Države članice

                              Šifre iz Višegodišnjeg usmjeravajućeg programa (VGUP)

                              2.   Datum događaja nakon 1.1.2003.

                              Segmenti flote

                              Šifre segmenata

                                 Matična flota

                              MFL

                                 Akvakultura

                              AQU

                                 Španjolska – udaljene regije

                              Kanarski otoci. Duljina < 12 m. Vode EU-a

                              CA1

                              Kanarski otoci. Duljina > 12 m. Vode EU-a

                              CA2

                              Kanarski otoci. Duljina > 12 m. Međunarodne vode i vode trećih zemalja

                              CA3

                                 Francuska – udaljene regije

                              Réunion. Pridnene i pelagijske vrste. Duljina < 12 m

                              4FC

                              Réunion. Pelagijske vrste. Duljina > 12 m

                              4FD

                              Francuska Gvajana. Pridnene i pelagijske vrste. Duljina < 12 m

                              4FF

                              Francuska Gvajana. Plovila za ribolov kozica.

                              4FG

                              Francuska Gvajana. Pelagijske vrste. Plovila za ribolov na otvorenom moru.

                              4FH

                              Martinik. Pridnene i pelagijske vrste. Duljina < 12 m

                              4FJ

                              Martinik. Pelagijske vrste. Duljina > 12 m

                              4FK

                              Gvadalupe. Pridnene i pelagijske vrste. Duljina < 12 m

                              4FL

                              Gvadalupe. Pelagijske vrste. Duljina > 12 m

                              4FM

                              Mayotte. Plovila s okružujućim mrežama plivaricama

                              4FN

                              Mayotte. Mehanička plovila s parangalom < 23 m

                              4FO

                              Mayotte. Pridnene i pelagijske vrste. Plovila < 10 m

                              4FP

                                 Portugal – udaljene regije

                              Madeira. Pridnene vrste. Duljina < 12 m

                              4K6

                              Madeira. Pridnene i pelagijske vrste. Duljina > 12 m

                              4K7

                              Madeira. Pelagijske vrste. Duljina > 12 m

                              4K8

                              Azori. Pridnene vrste. Duljina < 12 m

                              4K9

                              Azori. Pridnene i pelagijske vrste. Duljina > 12 m

                              4KA”

         (1)  Ne vrijedi za plovila u floti ili ona koja su prijavljena od 1. siječnja 2003.

         (2)  Vrijedi samo za pomoćni ribolovni alat.”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1588 оd 19. rujna 2017. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2535/2001 u pogledu koncesija za mliječne proizvode podrijetlom iz Kanade

text:
               20.9.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 241/18

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1588
   оd 19. rujna 2017.
   o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2535/2001 u pogledu koncesija za mliječne proizvode podrijetlom iz Kanade
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 187.,
   budući da:

               (1)

               Odlukom Vijeća (EU) 2017/38 (2) Vijeće je, u ime Europske unije, odobrilo privremenu primjenu Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kanade, s druge strane („Sporazum”).

               (2)

               Člankom 2. stavkom 4. Sporazuma propisuje se smanjenje i ukidanje carina na uvoz robe podrijetlom iz Kanade u skladu s Prilogom 2.-A Sporazumu. Stavkom 2. tog Priloga propisuje se da stranke Sporazuma moraju ukinuti sve carine na robu određenog podrijetla od datuma stupanja na snagu tog Sporazuma. To pravilo trebalo bi se primjenjivati na mlijeko i mliječne proizvode koji se uvoze u Uniju.

               (3)

               Uredbom Komisije (EZ) br. 2535/2001 (3) utvrđuju se pravila o uvoznoj carinskoj kvoti br. 09.4513 za sir cheddar podrijetlom iz Kanade. Budući da se Sporazumom predviđa ukidanje carina na mliječne proizvode, tu uvoznu carinsku kvotu treba ukinuti. Stoga bi odredbe Uredbe (EZ) br. 2535/2001 koje se odnose na upravljanje tim carinskim kvotama trebalo izbrisati. Nadalje, trebalo bi ažurirati određene odredbe u Prilogu XI. toj Uredbi.

               (4)

               Uredbu (EZ) br. 2535/2001 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. Predložene izmjene trebale bi se početi primjenjivati od datuma privremene primjene Sporazuma te bi stoga ova Uredba trebala što prije stupiti na snagu.

               (5)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Uredba (EZ) br. 2535/2001 mijenja se kako slijedi:

               (a)

               u članku 29. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
               „2.   Polje 3. potvrda IMA 1, koje se odnosi na kupca, i polje 6. u vezi sa zemljom odredišta ne popunjavaju se.”;

               (b)

               u dijelu III. B Priloga III. unos koji se odnosi na kvotu broj 09.4513 briše se;

               (c)

               Prilog XI. mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi;

               (d)

               u Prilogu XII. unos koji se odnosi na Kanadu briše se.

         Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
   Primjenjuje se od 21. rujna 2017.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 19. rujna 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  Odluka Vijeća (EU) 2017/38 od 28. listopada 2016. o privremenoj primjeni Sveobuhvatnoga gospodarskog i trgovinskog sporazuma (CETA) između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane (SL L 11, 14.1.2017., str. 1080.).

      (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 2535/2001 od 14. prosinca 2001. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1255/1999 u pogledu uvoznih režima za mlijeko i mliječne proizvode i o otvaranju carinskih kvota (SL L 341, 22.12.2001., str. 29.).

      PRILOG
      Prilog XI. Uredbi (EZ) br. 2535/2001 mijenja se kako slijedi:

                  (a)

                  briše se dio A;

                  (b)

                  dijelovi B, C i D zamjenjuju se sljedećim:

                  „B.

                  U vezi s cheddar sirevima obuhvaćenima oznakom KN ex 0406 90 21 i navedenim pod brojem kvote 09.4514 u Prilogu I. dijelu I. K te pod brojem kvote 09.4521 u Prilogu III. dijelu III. B:

                              1.

                              polje 7., navodeći ‚cijeli cheddar sirevi’;

                              2.

                              polje 10., navodeći ‚ekskluzivno nepasterizirano domaće kravlje mlijeko’;

                              3.

                              polje 11., navodeći ‚barem 50 %’;

                              4.

                              polje 14., navodeći ‚barem tri mjeseca’;

                              5.

                              polje 16., navodeći razdoblje u kojem je kvota valjana.

                  C.

                  U vezi s cheddar sirevima namijenjenima preradi obuhvaćenima oznakom KN ex 0406 90 01 i navedenima pod brojem kvote 09.4515 u Prilogu I. dijelu I. K te pod brojem kvote 09.4522 u Prilogu III. dijelu III. B:

                              1.

                              polje 7., navodeći ‚cijeli cheddar sirevi’;

                              2.

                              polje 10., navodeći ‚ekskluzivno nepasterizirano domaće kravlje mlijeko’;

                              3.

                              polje 16., navodeći razdoblje u kojem je kvota valjana.

                  D.

                  U vezi sa sirevima osim cheddar sira koji su namijenjeni za preradu i obuhvaćeni oznakom KN ex 0406 90 01 te navedeni pod brojem kvote 09.4515 u Prilogu I. dijelu I. K i pod brojem kvote 09.4522 u Prilogu III. dijelu III. B:

                              1.

                              polje 10., navodeći ‚ekskluzivno nepasterizirano domaće kravlje mlijeko’;

                              2.

                              polje 16., navodeći razdoblje u kojem je kvota valjana.”