title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/72 оd 17. siječnja 2019. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz električnih bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine

text:
                  18.1.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 16/5

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/72
         оd 17. siječnja 2019.
         o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz električnih bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 15. i članak 24. stavak 1.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Pokretanje postupka

                     (1)

                     Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 21. prosinca 2017. antisubvencijski ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju električnih bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”, „Kina” ili „predmetna zemlja”). Pokretanje postupka temeljilo se na članku 10. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije („osnovna uredba”). Komisija je Obavijest o pokretanju postupka objavila u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”) (2)..

                     (2)

                     Komisija je ispitni postupak pokrenula nakon pritužbe koju je 8. studenoga 2017. podnijelo Europsko udruženje proizvođača bicikala („EBMA” ili „podnositelj pritužbe”). u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje električnih bicikala u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o subvencioniranju i posljedičnoj šteti koji su bili dostatni da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

                     (3)

                     Komisija je prije pokretanja antisubvencijskog ispitnog postupka obavijestila kinesku vladu („kineska vlada”) (3) da je zaprimila propisno dokumentiranu pritužbu te ju je pozvala na savjetovanje u skladu s člankom 10. stavkom 7. osnovne uredbe. Kineska vlada prihvatila je ponuđena savjetovanja, koja su održana 18. prosinca 2017. Tijekom savjetovanja uzete su u obzir primjedbe koje je dostavila kineska vlada. Međutim, nije bilo moguće postići zajedničko rješenje.

                     (4)

                     Komisija je 18. srpnja 2018. uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz istog proizvoda podrijetlom iz NRK-a (4) („antidampinška uredba”) u ispitnom postupku koji je pokrenut na temelju Obavijesti objavljene 20. listopada 2017. (5) („usporedni antidampinški ispitni postupak”).

                     (5)

                     Analize štete, uzročnosti i interesa Unije provedene u navedenom antisubvencijskom i usporednom antidampinškom ispitnom postupku istovjetne su mutatis mutandis jer su definicija industrije Unije, reprezentativni proizvođači iz Unije i razdoblje ispitnog postupka isti u oba ispitna postupka. Svi relevantni elementi koji se odnose na te aspekte uzeti su u obzir i u ovom ispitnom postupku.

                     (6)

                     Kineska vlada, Kineska gospodarska komora za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda („CCCME”) i Zajednica europskih uvoznika električnih bicikala („CEIEB”), od kojih potonje dvije zastupaju nekoliko zainteresiranih strana, dostavile su primjedbe nakon pokretanja postupka.

                     (7)

                     Te su strane tvrdile da su razlozi zbog kojih je Komisija odobrila povjerljivo postupanje s obzirom na identitet nekih zainteresiranih strana koje podržavaju pritužbu nedostatni i neutemeljeni. Dodale su da neki proizvođači iz Unije uvoze cijele električne bicikle iz NRK-a i da se stoga, s obzirom na članak 9. stavak 1. osnovne uredbe, ne mogu smatrati dijelom industrije Unije. Istaknule su da, zbog povjerljivog postupanja s identitetom nekih zainteresiranih strana, proizvođači izvoznici ne mogu primjereno ispitati postupovnu legitimaciju u ovom predmetu. Slično tomu, tvrdile su da pritužba ne sadržava ni popis svih poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Unije ni obujam i vrijednost proizvoda tih proizvođača.

                     (8)

                     Komisija je tu tvrdnju odbacila. Komisija je podsjetila da člankom 9. stavkom 1. osnovne uredbe nije zabranjeno određene proizvođače iz Unije smatrati dijelom domaće industrije samo zbog toga što uvoze predmetni proizvod. Nadalje, Komisija je bila zadovoljna razinom podrške koju je industrija Unije izrazila u pogledu pokretanja ovog predmeta. Usto, pritužba je sadržavala popis poznatih proizvođača iz Unije (6) te njihov ukupni obujam proizvodnje (7). U skladu s time zainteresirane su strane mogle ocijeniti popis poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Unije.

                     (9)

                     Na temelju tih informacija kineska vlada, CCCME i CEIEB mogli su utvrditi da dva društva navedena kao proizvođači iz Unije električne bicikle uvoze i iz predmetne zemlje. Stoga je jasno da su te zainteresirane strane u potpunosti mogle iskoristiti svoja prava na obranu u tom pogledu.

                     (10)

                     Te su tvrdnje stoga odbijene.

                     (11)

                     CCCME je dodatno tvrdio da pritužba nije sadržavala potrebnu razinu dostatnih dokaza koji bi doveli do pokretanja ispitnog postupka. CCCME je naveo četiri razloga u prilog toj tvrdnji.

                     (12)

                     Prvo, podaci o uvozu, koji se temelje na statističkim podacima kineske carine o kineskom izvozu, zajedno s prilagodbama kojima su pročišćeni da se dobije proizvod na koji se primjenjuje ovaj ispitni postupak, ne bi se trebali smatrati povjerljivima te bi Komisija trebala primjereno ispitati njihov izvor.

                     (13)

                     Drugo, određene informacije iz pritužbe, primjerice, navodni prekomjerni kapaciteti u relevantnom sektoru u NRK-u, obmanjujuće su jer se ne odnose samo na sektor električnih bicikala nego na električne bicikle i bicikle zajedno. Slično tomu, vrijednost tržišta električnih bicikala u Uniji bila bi precijenjena jer uključuje sva laka električna vozila, a ne samo električne bicikle.

                     (14)

                     Treće, iako je pritužba usmjerena na tvrdnje o subvencioniranju na kineskom tržištu električnih bicikala, u njoj se uopće ne ispituju subvencije koje postoje u Europi.

                     (15)

                     Četvrto, CCCME navodi da je u pritužbi iznesen niz neopravdanih tvrdnji koje su štetne za industriju električnih bicikala u NRK-u jer se tvrdi da su proizvođači iz Unije zaslužni za inovacije u tom sektoru i da kineski proizvođači samo kopiraju postojeću tehnologiju električnih bicikala razvijenu u Uniji.

                     (16)

                     Komisija je provela ispitivanje pritužbe u skladu s člankom 10. osnovne uredbe te zaključila da su ispunjeni zahtjevi za pokretanje ispitnog postupka, tj. da su primjerenost i točnost dokaza koje je predočio podnositelj pritužbe dostatne. U skladu s člankom 10. stavkom 2. osnovne uredbe pritužba mora sadržavati podatke koji su razumno raspoloživi podnositelju pritužbe o čimbenicima koji su u njoj navedeni. Na temelju dostavljenih dokaza Komisija je taj zahtjev smatrala ispunjenim. S obzirom na to, nijedan od aspekata koje je istaknuo CCCME nije bio razlog na temelju kojeg je Komisija pokrenula ispitni postupak o navodnom štetnom subvencioniranju.

                     (17)

                     Prvo, kad je riječ o podacima o uvozu iz Kine, Komisija upućuje na odjeljak 3.2. Provedbene uredbe (EU) 2018/671 („Uredba o evidentiranju”) (8) i odjeljak 4.3.1. ove Uredbe, u kojima je taj argument dovoljno razrađen.

                     (18)

                     Drugo, kad je riječ o prekomjernim kapacitetima u Kini, doista je važno ispitati prekomjerne kapacitete za električne bicikle i bicikle zajedno jer se proizvodni kapacitet za bicikle može prenamijeniti u kapacitet za električne bicikle uz male troškove ili trud (vidjeti uvodnu izjavu 634.) te u evidenciji postoje dokazi da društva koja proizvode oba proizvoda to redovito čine.

                     (19)

                     Naposljetku, elementi koji se odnose na inovacije i kopiranje ili subvencije u EU-u nisu utjecali na Komisijinu ocjenu na kojoj se temeljilo pokretanje ovog predmeta jer nisu među čimbenicima koji se razmatraju u predmetnu svrhu.

                     (20)

                     Komisija je stoga zaključila da pritužba sadržava dostatne dokaze o subvencioniranju i posljedičnoj materijalnoj šteti, što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

               1.2.   Evidentiranje uvoza

                     (21)

                     Podnositelj pritužbe podnio je 31. siječnja 2018. zahtjev za evidentiranje uvoza električnih bicikala iz NRK-a na temelju članka 24. stavka 5. osnovne uredbe. Komisija je 3. svibnja 2018. objavila Uredbu o evidentiranju kojom je uvela obvezu evidentiranja uvoza električnih bicikala iz NRK-a od 4. svibnja 2018. nadalje.

                     (22)

                     Kao odgovor na zahtjev za evidentiranje zainteresirane strane dostavile su primjedbe koje su uzete u obzir u Uredbi o evidentiranju. Komisija je potvrdila da su podnositelji pritužbe dostavili dostatne dokaze kojima se opravdava potreba za evidentiranjem uvoza. Naime, uvoz i tržišni udjeli NRK-a naglo su se povećali. Stoga su te primjedbe odbijene.

               1.3.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

                     (23)

                     Ispitnim postupkom o subvencioniranju i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2016. do 30. rujna 2017. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete bilo je obuhvaćeno razdoblje od 1. siječnja 2014. do 30. rujna 2017. („razmatrano razdoblje”).

               1.4.   Zainteresirane strane

                     (24)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Usto, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila podnositelja pritužbe, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i kinesku vladu, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce te udruženja za koja se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka te ih je pozvala na sudjelovanje.

                     (25)

                     Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima.

               1.5.   Odabir uzorka

                     (26)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi u skladu s člankom 27. osnovne uredbe mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana.

               1.5.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

                     (27)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka, vodeći pritom računa o ravnomjernoj zastupljenosti vrsta proizvoda i zemljopisnoj rasprostranjenosti.

                     (28)

                     Uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 60 % ukupnog obujma proizvodnje i 58 % ukupne prodaje industrije Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku.

                     (29)

                     S obzirom na navedeno Komisija je potvrdila da je uzorak reprezentativan za industriju Unije.

               1.5.2.   Odabir uzorka uvoznika

                     (30)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

                     (31)

                     Dvadeset i jedan nepovezani uvoznik dostavio je zatražene informacije i pristao da ga se uključi u uzorak. U skladu s člankom 27. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je na temelju najvećeg obujma uvoza u Uniju odabrala uzorak od pet nepovezanih uvoznika. U skladu s člankom 27. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim uvoznicima.

                     (32)

                     S obzirom na navedeno Komisija je zaključila da je uzorak reprezentativan za uvoznike koji surađuju.

               1.5.3.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika

                     (33)

                     Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Usto, Komisija je od tijela kineske vlade zatražila da utvrde ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da stupe u kontakt s njima.

                     (34)

                     Ukupno je 78 proizvođača izvoznika/grupa proizvođača izvoznika iz predmetne zemlje dostavilo zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 27. stavkom. 1. točkom (b) osnovne uredbe Komisija je odabrala sljedeći uzorak od pet grupa proizvođača izvoznika na temelju obujma predmetnog proizvoda iz uvodne izjave 60. u nastavku koji se izvozi u Uniju, pri čemu je u obzir uzela i razinu ulaganja povezanih s predmetnim proizvodom tijekom razdoblja ispitnog postupka i zemljopisnu rasprostranjenost. Smatra se da je ovo najveći reprezentativni obujam izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju:

                                 —

                                 Bodo Vehicle Group Co., Ltd. (Bodo),

                                 —

                                 Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd. (Giant),

                                 —

                                 Jinhua Vision Industry Co., Ltd. i Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. (Grupa Jinhua Vision),

                                 —

                                 Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd. (Grupa Rununion),

                                 —

                                 Yadea Technology Group Co., Ltd. (Grupa Yadea).

                     (35)

                     Grupe proizvođača izvoznika u uzorku („proizvođači izvoznici u uzorku”) činile su 43 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda u Uniju.

                     (36)

                     U skladu s člankom 27. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim proizvođačima izvoznicima na koje se postupak odnosi te s kineskom vladom. Primjedbe o predloženom uzorku primljene su od podnositelja pritužbe i triju proizvođača izvoznika, jednog uključenog i dvaju neuključenih u uzorak.

                     (37)

                     Podnositelj pritužbe primijetio je da su pokrajine Tianjin i Jiangsu pokrajine s najvećom proizvodnjom električnih bicikala. S obzirom na to, podnositelj pritužbe tvrdio je da su društva iz pokrajine Tianjin podzastupljena u predloženom uzorku te je predložio da se u uzorak uključi još jedan proizvođač izvoznik.

                     (38)

                     Komisija je primijetila da dva društva među proizvođačima izvoznicima ili grupama društava u uzorku imaju sjedište u pokrajini Tianjin. Komisija je stoga smatrala da su društva sa sjedištem u gradu Tianjinu dovoljno obuhvaćena.

                     (39)

                     Jedan proizvođač izvoznik koji surađuje, koji nije bio uključen u uzorak, zatražio je da ga se uključi u uzorak. Njegov zahtjev temeljio se na trima elementima. Prvo, to društvo izvozilo je u Uniju preko povezanog trgovca. Drugo, društvo je uvozilo znatne količine ulaznih materijala. Treće, uključivanjem tog društva dobila bi se veća zemljopisna rasprostranjenost uzorka.

                     (40)

                     Komisija je smatrala da prva dva elementa nisu kriteriji za odabir uzorka, koji bi se, u skladu s člankom 27. stavkom 1., trebao temeljiti na najvećem reprezentativnom obujmu izvoza proizvoda koji je predmet ispitnog postupka, a koji se može ispitati u raspoloživom razdoblju. Usto, među društvima koja su se javila tijekom postupka odabira uzorka, nekoliko njih prodaje u Uniji preko povezanog trgovca i također uvoze ulazni materijal. Nadalje, Komisija je već smatrala da je predloženim uzorkom ostvarena dostatna zemljopisna rasprostranjenost s obzirom na to da su njime obuhvaćene tri regije koje su najvažnije za proizvodnju električnih bicikala pa je taj zahtjev odbijen.

                     (41)

                     Jedan proizvođač izvoznik, koji je bio uključen u uzorak, zatražio je da ga se isključi iz uzorka. Njegov zahtjev temeljio se na trima elementima. Prvo, obujam izvoza tog društva bio je manji u odnosu na ostale četiri grupe u uzorku. Drugo, ono je svoju razinu ulaganja korigiralo naniže, pojašnjavajući da je iznos koji je Komisija uzimala u obzir uključivao ulaganja u druge proizvode. Treće, nalazi se u zemljopisnom području koje je već obuhvaćeno ostalim društvima u uzorku.

                     (42)

                     Komisija svoj odabir nije temeljila samo na obujmu izvoza u Europsku uniju nego je u obzir uzimala i indicije o navodnom subvencioniranju, prema dostupnim informacijama iz najnovijih dostupnih godišnjih financijskih izvještaja društava koja surađuju, te zemljopisnu rasprostranjenost, tijekom razdoblja ispitnog postupka. Uzimajući sve te čimbenike zajedno u obzir, smatralo se da je predmetni proizvođač izvoznik već bio zastupljen u odabranom uzorku.

                     (43)

                     Komisija je stoga odlučila zadržati predloženi uzorak kao konačni uzorak.

               1.6.   Pojedinačno ispitivanje

                     (44)

                     Dva proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak službeno su zatražila pojedinačno ispitivanje na temelju članka 27. stavka 3. osnovne uredbe dostavljanjem odgovora na antisubvencijski upitnik namijenjen proizvođačima izvoznicima. Jedan od njih grupa je dvaju povezanih društava dok drugi proizvođač nema povezanih društava uključenih u proizvodnju predmetnog proizvoda. Međutim, ispitivanje takvog dodatnog broja zahtjeva, uz pet grupa društava u uzorku, bilo bi neopravdano opterećenje te se ne može razumno provesti tijekom razdoblja koje je na raspolaganju za ovaj ispitni postupak. Komisija je nadalje napomenula da se ovaj ispitni postupak provodi usporedno s antidampinškim ispitnim postupkom o istom predmetnom proizvodu te se preklapa i s drugim ispitnim postupcima koje Komisija istodobno provodi. Komisija je stoga odlučila da neće odobriti nijedan zahtjev za pojedinačno ispitivanje i o tome je obavijestila predmetna društva.

                     (45)

                     Jedan proizvođač izvoznik, Wetsen Corporation, ponovio je da je njegovu situaciju trebalo razmatrati zasebno i da se za njega moglo izračunati pojedinačni iznos subvencije i maržu štete. Društvo je tvrdilo da bi bilo nepravedno i neopravdano da se subvencija i marža štete koje su se na njega primjenjivale temelje na podacima društava u uzorku.

                     (46)

                     Komisija je odbacila te primjedbe jer je smatrala da je odabrani uzorak već reprezentativan kako je prikazano u uvodnoj izjavi 35., s obzirom na to da se sastoji od pet grupa proizvođača koje se sastoje od 11 različitih pravnih subjekata. Stoga je uzorak u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b) osnovne uredbe, a Komisija je potvrdila da u vremenu raspoloživom za ispitni postupak nije mogla provesti analizu za dodatno društvo. Komisija je napomenula da proizvođač izvoznik koji surađuje u svakom slučaju može zatražiti ubrzanu reviziju u skladu s člankom 20. osnovne uredbe.

               1.7.   Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

                     (47)

                     Upitnik je poslan kineskoj vladi. Obuhvaćao je posebne upitnike za Kinesku razvojnu banku („CDB”), Kinesku izvozno-uvoznu banku („banka EXIM”), Banku Kine („BOC”), Poljoprivrednu banku Kine („ABC”), Kinesku banku za izgradnju („CCB”), Industrijsku i poslovnu banku Kine („ICBC”) te Kinesko društvo za osiguranje izvoza i kredita („Sinosure”). Te se banke i institucije konkretno navode u pritužbi (na temelju, među ostalim, nalaza do kojih je Komisija došla u prethodnim ispitnim postupcima) kao javna tijela ili tijela koja upravljaju dodjelom subvencija poticanim industrijama, uključujući proizvođače električnih bicikala, i nadležna su za nju.

                     (48)

                     Usto, kineska vlada pozvana je da taj posebni upitnik za financijske institucije proslijedi svim drugim financijskim institucijama koje su davale zajmove ili izvozne kredite proizvođačima izvoznicima u uzorku ili kupcima proizvođača izvoznika u uzorku (u kontekstu izvoznih kupovnih kredita) kako su utvrdili sami proizvođači izvoznici u uzorku. Komisija je zatražila da proizvođači izvoznici kineskoj vladi dostave relevantni popis financijskih institucija s kojima treba stupiti u kontakt. Od kineske vlade zatraženo je i da prikupi sve odgovore koje te financijske institucije dostave te da ih izravno pošalje Komisiji.

                     (49)

                     Nadalje, upitnik za kinesku vladu uključivao je posebne upitnike za proizvođače ulaznih materijala (tj. baterija, motora i drugih dijelova za bicikle neovisno o tome jesu li već sastavljeni ili nisu) koji su djelomično/potpuno u državnom vlasništvu ili koji su privatna društva koja djeluju pod vodstvom vlade. S obzirom na to, kineska vlada pozvana je i da taj posebni upitnik za proizvođače ulaznih materijala proslijedi svim ostalim proizvođačima za koje su proizvođači izvoznici u uzorku naveli da su im dostavljali ulazne materijale. Komisija je zatražila da proizvođači izvoznici kineskoj vladi dostave relevantni popis subjekata s kojima treba stupiti u kontakt. Od kineske vlade zatraženo je i da prikupi sve odgovore koje ta društva dostave te da ih izravno pošalje Komisiji.

                     (50)

                     Jedan dobavljač ulaznih materijala, Bafang Electric (Suzhou) Co., Ltd. („Bafang”), sam se javio i zatražio da mu se pošalje upitnik za proizvođače ulaznih materijala. To je društvo dostavljalo ulazni materijal trima od pet proizvođača izvoznika u uzorku. Stoga je Komisija društvu Bafang proslijedila taj posebni upitnik za proizvođače ulaznih materijala.

                     (51)

                     Upitnici su poslani i petorima grupama proizvođača izvoznika u uzorku, proizvođačima iz Unije u uzorku i nepovezanim uvoznicima.

                     (52)

                     Komisija je primila odgovore na upitnik od kineske vlade. Sadržavali su odgovore banke EXIM, banke ABC, banke GOC, banke ICBC i društva Sinsoure na posebni upitnik. Komisija je zaprimila i odgovore na upitnik od pet grupa proizvođača izvoznika u uzorku, od kineskog dobavljača ulaznog materijala navedenog u uvodnoj izjavi 50., od proizvođača iz Unije u uzorku te od nepovezanih uvoznika u uzorku.

                     (53)

                     Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencije, nastale štete i interesa Unije.

                     (54)

                     Obavljen je posjet radi provjere u prostorijama kineskog Ministarstva trgovine uz sudjelovanje službenika drugih relevantnih ministarstava („posjet radi provjere u kineskoj vladi”). Prisutni su bili i predstavnici sljedećih financijskih institucija:

                                 —

                                 Kineske izvozno-uvozne banke, Peking, Kina,

                                 —

                                 Industrijske i poslovne banke Kine, Peking, Kina,

                                 —

                                 Poljoprivredne banke Kine, Peking, Kina,

                                 —

                                 Banke Kine, Peking, Kina,

                                 —

                                 Kineskog društva za osiguranje izvoza i kredita, Peking, Kina.

                     (55)

                     Nadalje, posjeti radi provjere u skladu s člankom 26. osnovne uredbe obavljeni su u prostorima sljedećih društava:

                                       proizvođači iz Unije u uzorku

                                             —

                                             Accell Group (Heerenveen, Nizozemska),

                                             —

                                             Eurosport DHS SA (Deva, Rumunjska) i povezano društvo Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Njemačka),

                                             —

                                             Derby Cycle Holding GmbH (Cloppenburg, Njemačka),

                                             —

                                             Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Nizozemska),

                                       proizvođači izvoznici u uzorku iz NRK-a:

                                             —

                                             Grupa Yadea

                                                         —

                                                         Yadea Technology Co., Ltd., Wuxi, Kina,

                                                         —

                                                         Tianjin Yadea Industry Co., Ltd., Tianjin, Kina,

                                                         —

                                                         Wuxi Yadea Import and Export Co., Ltd., Wuxi, Kina,

                                                         —

                                                         Wuxi Xingwei Vehicle Fittings Co., Ltd., Wuxi, Kina,

                                                         —

                                                         Jiangsu Yadea Technology Development Co., Ltd., Wuxi, Kina,

                                             —

                                             Grupa Giant

                                                         —

                                                         Giant (China) Co., Ltd., Kunshan, Kina,

                                                         —

                                                         Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co. Ltd., Kunshan, Kina,

                                                         —

                                                         Giant (Tianjin) Co., Ltd.,Tianjin, Kina,

                                                         —

                                                         Giant (Kunshan) Co., Ltd., Kunshan, Kina,

                                                         —

                                                         Kunshan Giant Light Metal Co., Ltd., Kunshan, Kina,

                                             —

                                             Grupa Jinhua:

                                                         —

                                                         Jinhua Vision Industry Co., Ltd, Jinhua, Kina,

                                                         —

                                                         Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd., Yongkang, Kina,

                                                         —

                                                         Kunshan Youheng Machinery Co., Ltd., Kunshan, Kina,

                                             —

                                             Grupa Rununion:

                                                         —

                                                         Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd., Suzhou, Kina,

                                                         —

                                                         Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory, Suzhou, Kina,

                                             —

                                             Grupa Bodo:

                                                         —

                                                         Bodo Vehicle Group Co., Ltd., Tianjin, Kina,

                                                         —

                                                         Tianjin Xinbao Vehicle Co., Ltd., Tianjin, Kina,

                                       dobavljač kineskih proizvođača izvoznika:

                                             —

                                             Bafang (Suzhou) Electric Motor Co., Ltd., Suzhou, Kina,

                                       nepovezani uvoznici iz Unije u uzorku:

                                             —

                                             BHBIKES Europe S.L. (Vitoria, Španjolska),

                                             —

                                             Bizbike Bvba (Wielsbeke, Belgija),

                                             —

                                             Hartmobile B.V. (Amsterdam, Nizozemska),

                                             —

                                             NEOMOUV S.A.S. (La Fleche, Francuska),

                                             —

                                             Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Nizozemska).

                     (56)

                     Komisija je sva navedena društva propisno obavijestila o rezultatima posjeta radi provjere.

               1.8.   Neuvođenje privremenih mjera

                     (57)

                     S obzirom na složenost ispitnog postupka i broj zainteresiranih strana, Komisija je odlučila da u ovom predmetu neće uvesti privremene mjere. Komisija je 24. rujna 2018. obavijestila sve zainteresirane strane da se na uvoz u Uniju električnih bicikala podrijetlom iz NRK-a neće uvesti nikakve privremene kompenzacijske pristojbe te da će se ispitni postupak nastaviti.

                     (58)

                     Komisija je nastavila prikupljati i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.

                     (59)

                     Komisija je 31. listopada 2018. svim zainteresiranim stranama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antisubvencijsku pristojbu na uvoz električnih bicikala u Uniju te je pozvala sve strane da dostave primjedbe u roku od 25 dana. Tim je objavama Komisija zainteresirane strane obavijestila i o rezultatima svojih posjeta radi provjere, uključujući slučajeve u kojima je morala upotrijebiti raspoložive podatke.

               2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1.   Predmetni proizvod

                     (60)

                     Predmetni su proizvod bicikli i slična vozila s pedalama s pomoćnim električnim motorom podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstani u oznake KN 8711 60 10 i ex 8711 60 90 (oznaka TARIC 8711609010) („predmetni proizvod” ili „električni bicikli” ili „e-bicikli”).

                     (61)

                     Tom su definicijom obuhvaćene različite vrste električnih bicikala.

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (62)

                     Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička svojstva te iste osnovne krajnje namjene:

                                 (a)

                                 predmetni proizvod;

                                 (b)

                                 proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Kini;

                                 (a)

                                 proizvod koji industrija Unije proizvodi i prodaje na tržištu Unije.

                     (63)

                     Ti se proizvodi stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 2. točke (c) osnovne uredbe.

               2.3.   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

                     (64)

                     U primjedbama nakon pokretanja ispitnog postupka kineska vlada i CCCME osporavali su Komisijinu namjeru da sve električne bicikle smatra jednim jedinstvenim proizvodom. Točnije, tvrdili su da bi brze električne bicikle (električne bicikle brzine veće od 25 km/h, ali ne veće od 45 km/h) trebalo isključiti iz opsega ispitnog postupka. Tvrdili su da motor standardnih električnih bicikala ima najveću snagu (9) od 250 W, a motor brzih električnih bicikala može imati veću snagu, obično 350–500 W.

                     (65)

                     Te zainteresirane strane tvrdile su da brzi električni bicikli imaju znatno drukčija svojstva i planirane namjene te znatno drukčije cijene. Sa stajališta potrošača brzi električni bicikli ne mogu se zamijeniti drugim električnim biciklima obuhvaćenima ovim ispitnim postupkom.

                     (66)

                     Kineska vlada i CCCME smatraju da se brzi električni bicikli od drugih električnih bicikala razlikuju zbog nekoliko razloga. Prvo, ne proizvode se od istih sirovina i sastavnih dijelova. Na primjer, motor za brze električne bicikle ima veću nazivnu snagu, a materijali za električne bicikle imaju veću čvrstoću i kvalitetu.

                     (67)

                     Drugo, troškovi i cijene znatno bi se razlikovali. Budući da su zahtjevi za kvalitetu i snagu dijelova za proizvodnju brzih električnih bicikala stroži, trošak proizvodnje brzih električnih bicikala veći je od troška proizvodnje običnih električnih bicikala, što pak dovodi do više konačne prodajne cijene.

                     (68)

                     Treće, oznake KN su različite. Od 1. siječnja 2017. obični električni bicikli razvrstani su u oznaku KN 8711 60 10, a brzi električni bicikli u oznaku KN 8711 60 90. Do 2017. obični električni bicikli bili su razvrstani u oznaku (ex) KN 8711 90 10, a brzi električni bicikli u oznaku (ex) KN 8711 90 90.

                     (69)

                     Četvrto, brzi električni bicikli smatraju se motornim vozilima (kategorije L1e-B) pa vozači moraju imati dozvolu i nositi kacige. Takvi zahtjevi ne postoje za obične električne bicikle. Tim će se zahtjevima znatno ograničiti opseg osoba koje mogu kupiti i voziti brze električne bicikle.

                     (70)

                     Peto, brze električne bicikle kupuje drugi tip potrošača. Kupci običnih električnih bicikala uglavnom su uredski radnici ili starije osobe koje cijene dodatnu snagu kao pomoć, dok su kupci brzih električnih bicikala uglavnom mlade osobe koje te električne bicikle upotrebljavaju za napornije ili sportske aktivnosti.

                     (71)

                     Podnositelj pritužbe tvrdio je da svi električni bicikli imaju ista ključna zajednička svojstva. Točnije, da su obje vrste bicikli konstruirani za pedaliranje i opremljeni pomoćnim električnim motorom kao potporom pedaliranju. Nadalje, na sve se električne bicikle primjenjuju isti postupci ispitivanja u skladu s europskom normom EN 15194. Na temelju toga podnositelj pritužbe zaključio je da su oni za potrebe ovog ispitnog postupka jedan jedinstven proizvod.

                     (72)

                     Podnositelj pritužbe istaknuo je i da je to zbog činjenice da bi se najveća brzina pomoćnog motora mogla jednostavno promijeniti s 25 km/h na 45 km/h i obratno jer je to prvenstveno pitanje softverskog programiranja, a ne stvarnih fizičkih razlika.

                     (73)

                     Tijekom ispitnog postupka jedan je uvoznik tvrdio da bi električne bicikle obuhvaćene kategorijom L1e-A trebalo isključiti iz opsega proizvoda u ispitnom postupku. Kategorija L1e-A obuhvaća električne bicikle s pomoćnim motorom do najveće brzine od 25 km/h, ali snage motora do 1 kW. Navodno se električni bicikli kategorije L1e-A ne proizvode u Uniji i nisu posebno navedeni u pritužbi. Taj je uvoznik, nadalje, tvrdio da električni bicikli kategorije L1e-A nisu mogli prouzročiti štetu industriji Unije jer je prvi električni bicikl kategorije L1e-A na tržištu Unije prodan više od osam tjedana nakon što je podnositelj pritužbe podnio pritužbu.

                     (74)

                     Komisija je uzela u obzir sve te primjedbe. Napomenula je da su opsegom proizvoda iz pritužbe doista obuhvaćeni svi bicikli i slična vozila s pedalama s pomoćnim električnim motorom. Opseg proizvoda iz pritužbe ne sadržava nikakva ograničenja klasifikacije vozila. Komisija je stoga zaključila da su električni bicikli kategorije L1e-A obuhvaćeni pritužbom. Prema web-mjestu uvoznika iz uvodne izjave 73. isto je tako jasno da električni bicikli kategorije L1e-A pružaju sve prednosti običnog električnog bicikla, ali imaju više snage.

                     (75)

                     Kad je riječ o brzim električnim biciklima, tvrdi se da imaju znatno veći trošak proizvodnje i višu prodajnu cijenu. To samo po sebi nije razlog za isključenje proizvoda iz opsega proizvoda jer on obično obuhvaća robu koja se prodaje po različitim cijenama. Međutim, taj je čimbenik uzet u obzir u usporedbama cijena i pri izračunu marže štete.

                     (76)

                     Kad je riječ o drukčijim namjenama i percepciji potrošača, navodi se da se obični električni bicikli uglavnom prodaju starijim osobama, osobama koje se bave rekreativnim biciklizmom i uredskim radnicima, dok se brzi električni bicikli većinom upotrebljavaju za napornije aktivnosti kao što je prijevoz na posao i s posla. Međutim, s obzirom na to da će uredski radnici vjerojatno upotrebljavati obični električni bicikl za vožnju od doma do radnog mjesta, ta je namjena vrlo slična namjeni brzih električnih bicikala za prijevoz na posao i s posla. Komisija je stoga zaključila da se planirana namjena i percepcija potrošača u znatnoj mjeri preklapaju, što znači da isključenje proizvoda nije opravdano.

                     (77)

                     Komisija je u pogledu obaju zahtjeva za isključenje zaključila da brzi električni bicikli i bicikli kategorije L1e-A imaju ista fizička svojstva kao i drugi električni bicikli te da su stoga obuhvaćeni opsegom proizvoda. Komisija je priznala da postoje različite vrste proizvoda unutar opće kategorije predmetnog proizvoda, no to samo po sebi ne može dovesti do isključenja iz opsega proizvoda. Ni drukčija carinska klasifikacija unutar iste opće kategorije predmetnog proizvoda nije kriterij koji bi sam po sebi doveo do isključenja. U antidampinškim i antisubvencijskim ispitnim postupcima predmetni proizvod vrlo često uključuje niz carinskih brojeva. Naposljetku, zahtjevi koji se odnose na upotrebu predmetnog ili istovjetnog proizvoda nakon prodaje ne utječu na osnovna fizička svojstva kojima se taj proizvod definira za potrebe antisubvencijskih ispitnih postupaka. Slično tomu, opseg proizvoda ne definira se kategorijama potrošača koji će se odlučiti za jednu od vrsta proizvoda. Te su tvrdnje stoga odbijene.

                     (78)

                     Jedan je uvoznik tvrdio da bi električne tricikle trebalo ukloniti iz opsega proizvoda u ispitnom postupku. Naveo je da nije jasno jesu li ispitnim postupkom stvarno obuhvaćene sve vrste bicikala i sličnih vozila (uključujući bicikle, tricikle i kvadricikle) ili samo bicikli jer je u naslovu Obavijesti o pokretanju postupka navedeno da se antisubvencijski postupak odnosi na uvoz električnih bicikala.

                     (79)

                     Međutim, Komisija je navela da opseg proizvoda iz ispitnog postupka nije definiran naslovom Obavijesti o pokretanju postupka nego njezinim odjeljkom „2. Proizvod iz ispitnog postupka”. U tom se odjeljku jasno definira da proizvod iz ispitnog postupka uključuje pojam „bicikli”. Pojam „bicikli” nije ograničen na bicikle s dvama kotačima nego uključuje i tricikle i kvadricikle. Budući da su bicikli s dvama kotačima daleko najčešća vrsta takvih vozila, u naslovu se upućuje na takve bicikle, no pritom se druge vrste tih vozila ne isključuju iz opsega ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

                     (80)

                     Uvoznik je zatim tvrdio da je ispitni postupak posebno usmjeren na bicikle. Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Prikupila je informacije o svim vrstama električnih bicikala i sličnih vozila. Proizvođači iz Unije i proizvođači izvoznici trebali su navesti broj kotača svih proizvoda koje proizvode i prodaju na tržištu Unije. Stoga je jasno da su tricikli zasebno utvrđeni i ispitivani tijekom cijelog ispitnog postupka. Budući da su bicikli neosporno najčešća vrsta takvih vozila, nije iznenađujuće da se pojam e-bicikala/električnih bicikala općenito upotrebljava za upućivanje na sve vrste takvih električnih vozila i u ispitnom postupku i na tržištu. To ne znači da su u ispitnom postupku zanemarene druge vrste takvih vozila.

                     (81)

                     Komisija stoga zaključuje da brzi električni bicikli, električni bicikli kategorije L1e-A i električni tricikli imaju ista osnovna fizička svojstva i karakteristike te krajnje namjene kao i druge vrste takvih električnih vozila pa se ne mogu isključiti iz opsega proizvoda u ispitnom postupku.

                     (82)

                     Nakon objave tri su kineska proizvođača izvoznika, jedan uvoznik i CCCME ponovili svoj zahtjev za isključenje električnih bicikala s pomoćnim motorom za potporu pedaliranju najveće brzine 45 km/h („brzi električni bicikli”).

                     (83)

                     Te su strane tvrdile da brzi električni bicikli imaju znatno drukčija svojstva i planirane namjene, da ne podliježu istim regulatornim zahtjevima, da imaju znatno različite cijene i troškove te da se, iz perspektive potrošača, ne mogu zamijeniti drugim električnim biciklima s pomoćnim motorom za potporu pedaliranju najveće brzine 25 km/h koji su obuhvaćeni ovim ispitnim postupkom.

                     (84)

                     CCCME je tvrdio da Komisija nije navela da su izmjene softvera u pogledu najveće brzine motora koje su izvršili potrošači, kako je naveo podnositelj pritužbe, nezakonite te je dodao da se ta mogućnost ne može smatrati vjerojatnom.

                     (85)

                     Podnositelj pritužbe složio se s tvrdnjom da su izmjene softvera koje su izvršili potrošači s namjerom povećanja najveće brzine pomoćnog motora za potporu pedaliranju nezakonite. Međutim, podsjetio je da se njegova tvrdnja nije odnosila na tu mogućnost, već na izmjene koje su izvršili gospodarski subjekti (uvoznici, trgovci) prije stavljanja električnih bicikala na tržište Unije. Naime, u slučaju kada izmjene u programiranju softvera uključuju smanjenje najveće brzine pomoćnog motora za potporu pedaliranju, takve bi se izmjene u kontekstu homologacije proizvoda smatrale zakonitima. Podnositelj pritužbe dodao je da su takve izmjene u programiranju softvera dovele do očitog rizika od izbjegavanja antisubvencijskih mjera.

                     (86)

                     Komisija je istaknula da se u uvodnoj izjavi 72. ne upućuje samo na izmjene softvera koje su izvršili potrošači, već i općenito na programiranje softvera. Osim toga, istom se uvodnom izjavom jasno upućuje na mogućnost izmjene najveće brzine naviše i naniže. Iako CCCME napominje da bi povećanje najveće brzine pomoćnog motora za potporu pedaliranju od strane potrošača bilo nezakonito, ne dovodi u pitanje druge izmjene u programiranju softvera, kao što je smanjenje najveće brzine pomoćnog motora za potporu pedaliranju koje su izvršili gospodarski subjekti kako je navedeno u uvodnoj izjavi 85. Stoga je taj argument odbačen.

                     (87)

                     CCCME je tvrdio da je izjava podnositelja pritužbe da su svi električni bicikli bili podvrgnuti istim ispitivanjima u skladu s normom EN 15194 netočna. CCCME je tvrdio da se u skladu s normom EN 15194 svi električni bicikli podvrgavaju istim postupcima ispitivanja. Ta norma, međutim, ne utječe na razliku u brzini zbog koje su potrebni drukčiji zahtjevi i zbog koje se brzi električni bicikli ne mogu zamijeniti drugim električnim biciklima. CCCME je nadalje tvrdio da brzi električni bicikli, za razliku od običnih električnih bicikala, nisu obuhvaćeni područjem primjene norme EN 15194.

                     (88)

                     CCCME je tvrdio da su brzi električni bicikli obuhvaćeni Uredbom (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10) kao mopedi za uporabu na javnim cestama. Tom su uredbom isključeni električni bicikli s pomoćnim motorom za potporu pedaliranju najveće brzine 25 km/h. Dodatna pravila koja se primjenjuju na brze električne bicikle odnose se na oporezivanje, izdavanje dozvola i osiguranje, registarske tablice i kacige za mopede te provjere zahtjeva u pogledu sigurnosti.

                     (89)

                     CCCME je tvrdio da obrazloženje iz uvodne izjave 77. da svi električni bicikli imaju ista fizička svojstva ne pobija argument da postoje različiti zahtjevi u pogledu opreme i regulatorni zahtjevi u vezi s brzim električnim biciklima. CCCME je tvrdio da se zbog tih različitih zahtjeva brzi električni bicikli ne mogu zamijeniti drugim električnim biciklima i da potrošači podržavaju to stajalište. Kako bi potkrijepio taj argument, CCCME je spomenuo protivljenje Europske biciklističke federacije prijedlogu Komisije da se zatraži osiguranje od odgovornosti za štetu nanesenu trećim osobama ne samo za brze električne bicikle, već za sve električne bicikle.

                     (90)

                     Podnositelj pritužbe tvrdio je da svi električni bicikli imaju ista fizička svojstva. Posebno je naveo da su svi električni bicikli izrađeni od istih dijelova i komponenata te da ne postoje dijelovi bicikala koji se upotrebljavaju isključivo za brze električne bicikle. To uključuje motore koje proizvode veliki proizvođači motora i koji se mogu koristiti za pogon svih vrsta električnih bicikala s odgovarajućim softverskim programiranjem. Stoga se na temelju njihova fizičkog izgleda ne može pouzdano utvrditi razlika između brzih električnih bicikala i drugih električnih bicikala.

                     (91)

                     Podnositelj pritužbe tvrdio je da percepcija potrošača nije odlučujući čimbenik za određivanje opsega proizvoda u postupcima trgovinske zaštite te da su električni bicikli s pomoćnim motorom za potporu pedaliranju svih razina dostupni u različitim korisničkim kategorijama (na primjer, za putovanje na posao i s posla, treking, utrke i planinska područja) te da se stavljaju na tržište za sve skupine korisnika bez obzira na njihovu dob i spol. Percepcija potrošača i uporaba stoga ne opravdavaju isključivanje brzih električnih bicikala iz opsega proizvoda.

                     (92)

                     Podnositelj pritužbe naveo je da kriterij homologacije i, općenitije, razvrstavanje na temelju Uredbe (EU) br. 168/2013 nisu prikladni za definiciju opsega proizvoda u ovom predmetu. Podnositelj pritužbe tvrdio je da homologaciji ne podliježu svi brzi električni bicikli, već samo oni namijenjeni uporabi na javnim cestama. Na taj bi se način isključili npr. električni brdski bicikli, koji se koriste isključivo za natjecanja ili izvancestovnu vožnju na planinskim terenima, zbog čega ne bi podlijegali ni dodatnim zahtjevima povezanima s homologacijom (registarske pločice, kacige i osiguranje).

                     (93)

                     Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da se na električne bicikle koji ne podliježu homologaciji na temelju Uredbe (EU) br. 168/2013 svejedno primjenjuju identični zahtjevi za sigurnost proizvoda u skladu s Unijinom Direktivom o strojevima. Podnositelj zahtjeva dodao je da su primjenjivi posebni zahtjevi za utvrđivanje normi isti za sve električne bicikle, tj. da je riječ o usklađenoj normi EN 15194, ponovivši stoga svoju tvrdnju iz uvodne izjave 71.

                     (94)

                     Komisija je napomenula da je njezinim prijedlogom o proširenju zahtjeva za osiguranje od odgovornosti za štetu nanesenu trećim osobama na sve električne bicikle, a koji je CCCME upotrijebio za dokazivanje navodne razlike u percepciji potrošača, jednako tako dokazano da se razlike u regulatornim zahtjevima mijenjaju i da nisu prikladna i stabilna osnova za isključivanje brzih električnih bicikala iz opsega proizvoda. Komisija je zaključila da dostavljene dodatne informacije po svojoj prirodi ne mijenjaju njezine nalaze o opsegu proizvoda, naime da električni bicikli imaju ista osnovna fizička svojstva i karakteristike te da se percepcija potrošača i namjene proizvoda u znatnoj mjeri preklapaju. Stoga su argumenti CCCME-a odbačeni.

                     (95)

                     Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s opsegom proizvoda, Komisija je potvrdila zaključke iz uvodnih izjava od 74. do 81.

               3.   SUBVENCIONIRANJE

         3.1.   Uvod: predstavljanje planova vlade, projekata i ostalih dokumenata

                     (96)

                     Prije analize navodnog subvencioniranja u obliku specifičnih subvencija ili programa subvencioniranja (odjeljak 3.5. i sljedeći u nastavku) Komisija je ocijenila vladine planove, projekte i druge dokumente koji su bili relevantni za više od jedne subvencije ili programa subvencioniranja. Otkrila je da su sve ocijenjene subvencije ili programi subvencioniranja dio provedbe središnjeg planiranja kineske vlade zbog razloga koji su ukratko opisano u nastavku.

                     (97)

                     U 13. petogodišnjem planu nacionalnoga gospodarskog i socijalnog razvoja NRK-a („13. petogodišnji plan”), koji obuhvaća razdoblje 2016.–2020., naglašava se strateška vizija kineske vlade za razvoj i promicanje ključnih industrija kao što je industrija električnih bicikala.

                     (98)

                     Naglašava se uloga tehnoloških inovacija u gospodarskom razvoju NRK-a te kontinuirana važnost načela „zelenog” razvoja. Prema njegovu petom poglavlju, jedna od glavnih razvojnih linija jest promicanje modernizacije tradicionalne industrijske strukture, kao što je već bio slučaj u 12. petogodišnjem planu. Ta je ideja dodatno razrađena u 22. poglavlju, u kojem se objašnjava strategija modernizacije tradicionalne industrije u NRK-u promicanjem njezine tehnološke prenamjene. U tom se pogledu u 13. petogodišnjem planu navodi da će se poduzeća podupirati da se „sveobuhvatno poboljšaju u područjima kao što su tehnologija proizvoda, industrijska oprema, zaštita okoliša i energetska učinkovitost”.

                     (99)

                     Konkretno, dio V. (poglavlja od 22. do 24.) namijenjen je razvoju optimiranog modernog industrijskog sustava radi pretvaranja Kine u „proizvođačku velesilu” do 2025. Kako bi perspektivne industrije ojačale gospodarstvo, planom se „potiče” razvoj i promiče korištenje vozila koja koriste nove izvore energije te se potiče razvoj potpuno električnih vozila. U poglavlju 23. o razvoju strateških perspektivnih industrija detaljnije se navodi da će kineska vlada „podupirati razvoj informacijske tehnologije sljedeće generacije, vozila koja koriste nove izvore energije, […], zelenu i niskougljičnu tehnologiju, […]”. Usto, kineska će vlada „podupirati inovacije i industrijsku primjenu u najsuvremenijim perspektivnim područjima kao što su […] sustavi za visokoučinkovito pohranjivanje energije i distribuiranu energiju, […], zaštita okoliša […]”.

                     (100)

                     U 13. petogodišnjem planu „vozila koja koriste nove izvore energije” nalaze se među šest „strateških industrija” za Kinu te će se „raditi na tome da dodana vrijednost strateških perspektivnih industrija dostigne 15 % BDP-a Kine”. Konkretno, u poglavlju 23. navodi se da se kineska vlada uključuje u:

                                 —

                                    „promicanje korištenja vozila koja koriste nove izvore energije”,

                                 —

                                    „razvoj potpuno električnih vozila i hibridnih električnih vozila s naglaskom na ostvarivanje napretka u ključnim tehnološkim područjima kao što je gustoća energije i temperaturna prilagodljivost baterija”,

                                 —

                                    „olakšavanje razvoja mreže punionica i usluga koje su međusobno kompatibilne i obuhvaćene jedinstvenim standardima”,

                                 —

                                    „poboljšanje politika za pružanje kontinuirane potpore u tom pogledu”,

                                 —

                                    „osiguravanje da kumulativna ukupna proizvodnja i prodaja vozila koja koriste nove izvore energije u Kini dosegne iznos od pet milijuna”,

                                 —

                                    „povećanje povrata i odlaganja iskorištenih baterija iz vozila koja koriste nove izvore energije”.

                     (101)

                     I u Planu razvoja lake industrije (2016.–2020.) („Plan razvoja lake industrije”), koji je kineska vlada izradila radi provedbe 13. petogodišnjeg plana i strategije Made in China 2025., kao ključne su industrije istaknute industrije bicikala i baterija.

                     (102)

                     Industriji bicikala i električnih bicikala potrebno je „inženjerstvo za preobrazbu tehnologije” kroz „industrijalizaciju bicikala izrađenih od novih materijala, tehničku preobrazbu pametne, ekološki prihvatljive i učinkovite linije za proizvodnju električnih bicikala i ključnih dijelova”. Posebno se preporučuje i „promicanje razvoja industrije bicikala u smjeru proizvodnje lakih, diverzificiranih, modernih i pametnih bicikala. Ubrzavanje istraživanja i razvoja te primjene lakih materijala visoke čvrstoće, prijenosa, pogonskog sustava, novih izvora energije, pametne senzora i interneta stvari. Usmjeravanje na razvoj diverzificiranih bicikala prikladnih za moderne i svakodnevne namjene, vježbu i fitness, duge terenske vožnje i lako sklapanje te električnih bicikala koji su u skladu sa standardnim i pametnim električnim biciklima s litij-ionskim baterijama”.

                     (103)

                     U Planu razvoja lake industrije navode se i neke konkretne mjere politike za promicanje ključnih industrija, kao što su industrije električnih bicikala i baterija, kako je opisano u sljedećim trima uvodnim izjavama.

                     (104)

                     Prvi skup mjera odnosi se na jačanje reforme pristupa tržištu, uglavnom pojednostavnjenjem administrativnih koraka (tj. ukidanjem nepotrebnih odobrenja, smanjivanjem i standardiziranjem naknada i procesa odobravanja). Nadalje, kineska vlada navodi popis industrijskih područja i područja poslovanja u kojima su ulaganja zabranjena ili ograničena (tj. katalozi ulaganja, vidjeti uvodnu izjavu 126.).

                     (105)

                     Drugi skup mjera odnosi se na povećanje potpore financiranju poreznom politikom:

                                 —

                                    „jačanje vodeće uloge razvojnog fonda za srednja i mala poduzeća, usmjeravanje srednjih i malih poduzeća na povećanje ulaganja u tehnološke inovacije, strukturne prilagodbe, očuvanje energije i smanjenje emisija, provođenje različitih povlaštenih politika, usavršavanje sustava usluga za srednja i mala poduzeća”,

                                 —

                                    „provođenje politike ubrzane amortizacije dugotrajne imovine, usmjeravanje poduzeća prema povećanju ulaganja u naprednu opremu”,

                                 —

                                    „jačanje uloge posebnih fondova za čistu proizvodnju, usmjeravanje primjene tehnologije proizvodnje i promicanje tehnologije čiste proizvodnje u ključnim industrijama”,

                                 —

                                    „provođenje povlaštenih politika u području odgovarajućih poreza i pristojbi, smanjivanje troškova poduzeća za „pet fondova socijalnog osiguranja i jedan stambeni fond”, razumno prilagođavanje politike poreza na potrošnju”,

                                 —

                                    „poticanje poduzeća na povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj zelenih proizvoda, davanje prednosti proizvodima sa zelenim certifikatom u javnim nabavama”.

                     (106)

                     Treći skup mjera odnosi se na povećanje financijske političke potpore:

                                 —

                                    „provođenje financijske politike kojom se podupire razvoj srednjih i malih poduzeća, dodatno istraživanje mogućnosti financijskih kanala srednjih i malih poduzeća, usavršavanje sustava za kreditna jamstva malim i srednjim poduzećima”,

                                 —

                                    „ubrzavanje razvoja financijskih proizvoda i usluga radi potpore popularizaciji poduzetništva i inovacija u području lake industrije”,

                                 —

                                    „povećanje financijske potpore za tehnološku transformaciju i modernizaciju opreme poduzeća”,

                                 —

                                    „poticanje bankarskih financijskih institucija na razvoj usluga zajmova koje za jamstva koriste i nematerijalnu imovinu, uključujući njihove robne marke, posebna prava na upotrebu žigova, podupiranje stvaranja marki u području lake industrije”,

                                 —

                                    „dodatno jačanje uloge politike i razvojnog financiranja, podupiranje financijskih institucija, u obliku sindiciranih zajmova, izvoznih kredita i financiranja projekata, radi uspostavljanja platforme za financijske usluge za međunarodno istraživanje i razvoj, sustav proizvodnje i promidžbu marki za poduzeća”,

                                 —

                                    „povećanje potpore za osiguranje izvoznih kredita poduzećima s poznatim markama, poticanje poslovnih banaka na aktivno provođenje poslovanja s financiranjem u području politike osiguranja izvoznih kredita”.

                     (107)

                     Planovi razvoja lake industrije razvijaju se i na lokalnoj razini. To je slučaj s Planom razvoja lake i tekstilne industrije grada Tianjina za 12. petogodišnje razdoblje (2011.–2015.) u kojem se zagovaralo stvaranje četiriju nacionalnih industrijskih baza lake industrije u toj pokrajini: „Grad Tianjin izgradit će nacionalnu bazu za proizvodnju i izvoz bicikala. U industrijskom parku ‚Kinesko kraljevstvo bicikala’ u okrugu Wuqing i industrijskom parku za (električne) bicikle u okrugu Binhai kao jezgre, intenzivno ćemo razvijati proizvodnju (električnih) bicikala, rezervnih dijelova itd.”.

                     (108)

                     Slično tomu, u 13. petogodišnjem planu Tianjina za industrijski gospodarski razvoj utvrđuju se jasni ciljevi potpore industrijama bicikala i električnih bicikala, uključujući industrije rezervnih dijelova, kao što su:

                                 —

                                    „snažan razvoj industrije bicikala”,

                                 —

                                    „ubrzanje izgradnje karakterističnih industrijskih baza uključujući […] proizvodnju bicikala u okrugu Jinghai i okrugu Wuqing”,

                                 —

                                    „ubrzanje transformacije i modernizacije poduzeća. Energično provođenje strategije marki, vodeća poduzeća moraju više raditi na tehnološkim inovacijama i popularizaciji proizvoda te ojačati i promicati tržišni položaj konkurentnih proizvoda uključujući bicikle. Promicanje pripajanja i reorganizacije poduzeća i sveobuhvatno poboljšanje kapaciteta za inovacije i dodanu vrijednost proizvoda srednjih i malih poduzeća i privatnih poduzeća”,

                                 —

                                    „ubrzanje izgradnje promicanih parkova, uključujući industrijske parkove za bicikle u okruzima Quqing i Jinghai”,

                                 —

                                    „snažan razvoj punjive baterije”i

                                 —

                                    „proširenje područja s izraženim prednostima. Uzeti litij-ionsku bateriju kao osnovu za promicanje razvoja superkondenzatora i pogonskih baterija visokih performansi”.

                     (109)

                     Konkretnije, u 13. petogodišnjem planu za industriju bicikala i električnih bicikala („13. plan za bicikle”), koji je izdalo Kinesko udruženje za bicikle („CBA”), bicikli su uključeni u „perspektivne industrije”: „perspektivne su industrije promaknute do razine nacionalne strategije, primjerice novi izvori energije, novi materijali, internet, očuvanje energije i zaštita okoliša te informacijska tehnologija pa je neizbježan trend za tradicionalne industrije da ulaze u društvo proizvođača srednje i vrhunske kvalitete. Osobito nakon što je na Petoj plenarnoj sjednici predloženo „promicanje niskougljičnog razvoja prometa i prijevoza te poticanje zelenog putovanja biciklima”, industrija bicikala zasigurno će dobiti nove povijesne mogućnosti za razvoj.”

                     (110)

                     U 13. planu za bicikle postavljeni su mjerljivi ciljevi koje kineska vlada treba ostvariti u industriji bicikala do 2020.: „prihod od glavnog poslovanja natprosječno velikih poduzeća iz cijele industrije ostvarit će prosječnu godišnju stopu rasta od 6 % i premašiti iznos od 200 milijardi RMB do 2020. Opseg izvoza bicikala i rezervnih dijelova ostat će stabilan, a izvoz električnih bicikala izrazito će se povećati. Integriranje industrije dodatno će se pojačati, a doprinos vodećih poduzeća obujmu proizvodnje premašit će 50 %. Industrija će poticati, zajednički izgraditi i poboljšavati 3–5 industrijskih klastera i karakterističnih regija. Udio bicikala i električnih bicikala srednje i vrhunske kvalitete s litijskim baterijama povećavat će se svake godine.”

                     (111)

                     Nadalje, u 13. planu za bicikle predviđa se da će se „izgraditi jedna do dvije međunarodno poznate marke”. Uz postojeće nagrade koje su proizvođači električnih bicikala već dobili (npr. priznanja Poznata kineska marka, Poznati kineski žig, Sustav za izgradnju marke u lakoj industriji, Napredna marka u lakoj industriji i Ogledno poduzeće za izgradnju industrijske marke) u tom se planu predviđa i poboljšanje „Sustava za izgradnju marke” i provođenje programa „Ocjenjivanje i kvantifikacija vrijednosti marke”.

                     (112)

                     Usto, jedna je od glavnih zadaća navedenih u 13. planu za bicikle „nastavak promicanja razvoja raznolikih, markiranih i vrhunskih bicikala u industriji te postupno povećanje udjela osoba koje putuju biciklom i udjela bicikala srednje i vrhunske kvalitete; realizacija laganih i pametnih električnih bicikala s litijskom baterijom te stalno povećanje tržišnog udjela bicikala s litijskom baterijom te udjela električnih bicikala u izvozu”.

                     (113)

                     U 13. planu za bicikle kao glavni se cilj navodi i povećanje „udjela u izvozu i prava na određivanje cijena neovisnih marki električnih bicikala”.

                     (114)

                     U Katalogu investicijskih projekata koji podliježu provjeri i odobrenju vlade kineska je vlada signalizirala da će se prednost sve više davati vozilima na alternativne izvore energije, uključujući električne bicikle: „Proizvodni kapacitet koji povećava broj tradicionalnih vozila na goriva strogo će se kontrolirati tako da u načelu novi proizvođači tradicionalnih vozila na goriva neće više biti provjeravani niti će dobivati odobrenje za proizvodnju. Radit će se na aktivnom usmjeravanju zdravog i pravilnog razvoja vozila na alternativne izvore energije.”

                     (115)

                     Asimetrično, kineska je vlada mopede na goriva dodala na popis „zastarjelih proizvoda” u Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011. s izmjenama iz 2013.).

                     (116)

                     Međutim, nastojanja kineske vlade nisu ograničena na električne bicikle nego i na njihove dijelove, ponajprije motore, upravljačku jedinicu i baterije.

                     (117)

                     U 13. planu za bicikle izričito se uspostavlja veza između razvoja električnih bicikala i njihovih dijelova preporukom o „stalnom širenju primjene slitina aluminija, slitina magnezija, slitina titanija i drugih lakih slitina, ugljikovih vlakana i drugih kompozitnih materijala u gotovim biciklima i njihovim dijelovima. Povećanje sposobnosti samostalne izrade potpunih bicikala poboljšanjem kvalitete i razine izrade dijelova. Dodatno poboljšanje cjelokupnih performansi četiriju glavnih električnih sastavnih dijelova, to jest upravljača, baterije, motora i punjača, kako bi se razvio učinkovit, štedljiv, siguran i pouzdan električni sustav električnog bicikla”.

                     (118)

                     Usto, u 13. planu za bicikle predviđa se da će se tijekom 13. petogodišnjeg razdoblja „postići veliki pomaci u sljedećim ključnim tehnologijama”:

                                 —

                                                „1.

                                                promicanje i primjena lakih materijala visoke čvrstoće”,

                                 —

                                                „2.

                                                precizna tehnologija za obradu sastavnih dijelova prijenosa u biciklima”,

                                 —

                                                „3.

                                                sveobuhvatno poboljšanje performansi električnog upravljačkog sustava električnih bicikala”,

                                 —

                                                „4.

                                                sveobuhvatno poboljšanje performansi olovo-kiselinske baterije i litij-ionske baterije”,

                                 —

                                                „5.

                                                primjena i promicanje tehnologije senzora zakretnog momenta”,

                                 —

                                                „6.

                                                primjena i promicanje digitalne tehnologije, tehnologije interneta stvari i pametne tehnologije”.

                     (119)

                     Veza između razvoja električnih bicikala i njihovih dijelova već je utvrđena u 12. petogodišnjem planu za industriju bicikala i električnih bicikala. U tom se dokumentu opširno govori o integraciji „proizvodnih lanaca” i potrebi da se „ubrza istraživanje i razvoj zajedničke ključne tehnologije za industriju”.

                     (120)

                     Konkretnije, u 12. planu za bicikle među glavnim se ciljevima razvoja industrije tijekom 12. petogodišnjeg razdoblja navodi sljedeće:

                                 —

                                    „integracija industrije dodatno će se ojačati”,

                                 —

                                    „uspostava mehanizma za stručnu podjelu rada prije, tijekom i poslije proizvodnje, izrade rezervnih dijelova za gotova vozila te proizvodnje, učenje i istraživanje”.

                     (121)

                     U 12. planu za bicikle navode se i ključne tehnološke inovacije koje treba ostvariti tijekom 12. petogodišnjeg razdoblja. One, među ostalim, uključuju:

                                 —

                                    „primjenu litij-ionske baterije”,

                                 —

                                    „primjenu elektromotora s trajnim magnetom, četkicama i visokom brzinom okretaja u električnim biciklima”,

                                 —

                                    „primjenu mikroračunalne upravljačke tehnologije u električnim biciklima”.

                     (122)

                     Dodatna naznaka o tome da je razvoj sastavnih dijelova u početku proizvodnog lanca podređen razvoju industrije električnih bicikala, koja je na kraju proizvodnog lanca, može se naći u Obavijesti Ureda za opće poslove grada Suzhoua o administrativnim mjerama za Posebni fond za gradsku industriju i gospodarsku modernizaciju (SU FU BAN 2014-137) te u s time povezanoj Obavijesti o primjeni programa posebnog fiskalnog fonda grada Suzhoua za 2016. Točnije, u članku A3.1. potonje obavijesti među uvjetima za dobivanje bespovratnih sredstava navodi se: „Proizvodi imaju obilježja kao što su velik tržišni potencijal, velika pokretačka snaga i „popunjavanje praznina” u industrijskom lancu.”

                     (123)

                     U 13. petogodišnjem planu izričito se govori o potpori kineske vlade razvoju „visokoučinkovitog pohranjivanja energije” u poglavlju 23. (vidjeti i uvodnu izjavu 97.).

                     (124)

                     U Planu razvoja lake industrije (2016.–2020.) industrija baterija također se navodi kao jedna od „ključnih industrija”. Uz opće mjere politike koje su razmatrane u uvodnim izjavama od 96. do 107., u planu se preporučuje i primjena „Specifikacija za industriju olovnih baterija”.

                     (125)

                     U Planu razvoja lake i tekstilne industrije grada Tianjina za 13. petogodišnje razdoblje (2016.–2020.) povezuju su potpore proizvodnji električnih bicikala i njihovih dijelova: „Promicat ćemo primjenu novih materijala, uključujući kompozitne materijale, lake slitine i niskolegirani čelik, u proizvodnji bicikala i električnih bicikala. Poticat ćemo primjenu mikroračunalne kontrolne tehnike, baterija za nove izvore energije i učinkovitih elektromotora i električnih baterija.”

                     (126)

                     Dijelovi za bicikle, a posebno baterije i laki metali za okvire, nalaze se na popisu „poticanih industrija” u Katalogu smjernica za industrije sa stranim ulaganjima (revidiran 2017.). Konkretno, na tom se popisu nalazi sljedeće:

                                 —

                                                „96.

                                                istraživanje i razvoj te proizvodnja novih materijala za zrakoplovstvo, zrakoplovno-svemirsku industriju, automobile i motocikle koji su laki i ekološki prihvatljivi (posebni aluminij, materijali od slitina aluminija i magnezija, okviri za motocikle od slitina aluminija itd.)”,

                                 —

                                                „236.

                                                visokotehnološka proizvodnja okolišu prihvatljivih baterija: pogonskih nikal-metal hidridnih baterija, cink-niklovih baterija, cink-srebrovih baterija, litij-ionskih baterija, solarnih ćelija, gorivnih ćelija itd. (osim za vozila koja koriste nove izvore energije, baterije pune energijom)”.

                     (127)

                     Slično tomu, u Katalogu prioritetnih industrija za strana ulaganja u središnjoj i zapadnoj Kini promiču se strana ulaganja u industriju povezanu s dijelovima za električne bicikle što uključuje: i. proizvodnju materijala i proizvoda od slitina aluminija; ii. proizvodnju servomotora i pogonskih uređaja; iii. istraživanje i razvoj te proizvodnju posebne opreme za proizvodnju litijskih baterija i drugih proizvoda od litija; iv. razvoj i proizvodnju lakih materijala kao što su materijali visoke čvrstoće.

                     (128)

                     Litijske baterije nalaze se na popisu „poticanih” proizvoda u Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (izmjena iz 2013., verzija iz 2011., izdan Uredbom br. 9 Komisije za nacionalni razvoj i reforme).

                     (129)

                     I u sljedećim se dokumentima industrija električnih bicikala navodi kao strateška, prioritetna i/ili poticana industrija:

                                 —

                                 u strategiji Made in China 2025 Državnog vijeća (Odluka br. 28. iz 2005.) „zeleni razvoj” nalazi se među njegovim vodećim načelima. U dokumentu se navode strateške zadaće koje treba provesti do 2025., uključujući povećanje „aktivnosti na istraživanju i razvoju napredne tehnologije, procesa i opreme kojima se štedi energija i štiti okoliš” te intenziviranje „istraživanja i razvoja zelenih proizvoda, općeg razvoja štedljivih tehnika male mase koje je lako oporabiti, unapređivanja energetske učinkovitosti završnih trošila kao što su motori, kotlovi, motori s unutarnjim izgaranjem i električni aparati, […] te zelenog i niskougljičnog razvoja industrije novih materijala, novih izvora energije, vrhunske opreme […]”,

                                 —

                                 u Odluci br. 40 Državnog vijeća o proglašavanju i provedbi „privremenih odredbi o poticanju prilagodbe industrijske strukture” („Odluka br. 40”). U toj se odluci navodi da je Katalog smjernica za industrijsku strukturnu prilagodbu (11), koji je provedbena mjera Odluke br. 40, važna osnova za usmjeravanje ulaganja. Kineska vlada njome se služi i kao smjernicom za upravljanje investicijskim projektima te za kreiranje i provedbu politika o javnim financijama, oporezivanju, zajmovima, zemljištu, uvozu i izvozu (12). Iako se električni bicikli izričito ne spominju u Odluci br. 40, Državno vijeće na temelju nje daje upute svim kineskim financijskim institucijama da pružaju kreditnu potporu i obećava provedbu „drugih povlaštenih politika za poticane projekte”. Istodobno se u poglavlju XIX. Kataloga smjernica za industrijsku strukturnu prilagodbu baterije i laki materijali navode kao poticane industrije. S obzirom na njezinu pravnu prirodu, Komisija je napomenula da je Odluka br. 40 uredba Državnog vijeća, a to je najviše administrativno tijelo u NRK-u. S obzirom na to, ta je odluka pravno obvezujuća za ostala javna tijela i gospodarske subjekte (13),

                                 —

                                 u Nacionalnom planu za srednjoročni i dugoročni znanstveni i tehnološki razvoj (2006.–2020.) podupire se razvoj ključnih područja i prioritetnih tema te potiče financijska i fiskalna potpora tim ključnim područjima i prioritetima.

                     (130)

                     Zaključno, prema raspoloživim informacijama, industrija električnih bicikala i industrija njihovih dijelova (to jest baterija, motora, upravljačkih jedinica i lakih metalnih sastavnih dijelova) stoga se smatraju ključnim/strateškim industrijama čiji razvoj kineska vlada aktivno potiče kao cilj politike.

               3.2.   Tvrdnje

         3.2.1.   Tvrdnje kineske vlade

                     (131)

                     Kineska je vlada prvo navela da nije mogla utvrditi postoji li 13. petogodišnji plan za industriju bicikala i električnih bicikala pa onda ni dati bilo kakve primjedbe o tom planu.

                     (132)

                     Kineska je vlada u odgovoru na upitnik navela i da je CBA samo industrijsko udruženje, dobrovoljna organizacija proizvođača bicikala, električnih bicikala i njihovih rezervnih dijelova. Kineska vlada tvrdila je i da CBA nije vladin odjel.

               3.2.2.   Tvrdnje Kineskog udruženja za bicikle

                     (133)

                     CBA je tvrdila da je neovisno tijelo koje nije ni pod kakvom kontrolom kineske vlade. U prilog tome pozvao se na „Opći plan razdvajanja trgovinskih komora i administrativnih organa” koji je izdao Ured za opće poslove Centralnog komiteta Komunističke partije Kine i Ured za opće poslove Državnog vijeća.

                     (134)

                     CBA je tvrdila i da je 13. petogodišnji plan za bicikle povjerljive prirode.

               3.2.3.   Tvrdnje Grupe Giant

                     (135)

                     Nakon objave Grupa Giant tvrdila je da je jedno od njezinih povezanih društava samo proizvodilo istovjetni proizvod, ali da nije izvozilo električne bicikle u Uniju. Stoga se ni jedna subvencija koju je primilo povezano društvo ne može automatski smatrati subvencijom dodijeljenom za proizvod koji je bio pušten u slobodan promet u Uniji, a koja nanosi štetu industriji Unije. Isto tako ni korist od dodijeljene subvencije nije prenesena na povezano društvo koje je izvozilo predmetni proizvod u Uniju. Grupa Giant stoga je tvrdila da ni jedna subvencija koju je primilo društvo koje proizvodi istovjetni proizvod nije pogodovala izvozu te da bi je stoga trebalo isključiti iz izračuna iznosa subvencioniranja društva izvoznika.

               3.2.4.   Protuargumenti

               Postojanje i povjerljivost 13. plana za bicikle

                     (136)

                     Komisija je smatrala da je kineska vlada trebala utvrditi postojanje 13. plana za bicikle i da ga se ne bi trebalo smatrati ograničenim zbog sljedećih činjenica:

                                 —

                                 CBA je na svojem javnom web-mjestu objavila priopćenje za medije u kojem je javila da je 13. petogodišnji plan za bicikle službeno donesen 14. lipnja 2016. (http://www.china-bicycle.com/News/View/b8da75cd-607f-4d84-8412-a487e07a0b78). O tome je izviješteno i na drugim web-mjestima kao što je Xuenshu.com (https://www.xueshu.com/zgzxc/201607/21087310.html),

                                 —

                                 u tom priopćenju za medije CBA je objavila sažetak plana za širu javnost: „Predsjednik Ma Zhongchao iznio je zahtjeve za razvoj industrije tijekom razdoblja 13. petogodišnjeg plana: u središtu je 13. petogodišnjeg plana transformacija i modernizacija, a cilj je ostvariti promjenu od velikog prema jakom stvaranjem zlatne prilike za razvoj industrije. To je razdoblje postalo zlatno razvojno razdoblje. Industrija radi toga mora ozbiljno shvatiti sljedeće zadaće: prvo, mora shvatiti strateško pozicioniranje 13. petogodišnjeg razvoja industrije; drugo, mora predvoditi transformaciju načina razvoja na temelju transformacije koncepta razvoja […]”,

                                 —

                                 taj 13. plan za bicikle dostavljen je u otvorenoj verziji pritužbe i stavljen je na raspolaganje javnosti 21. prosinca 2017. Međutim, sve do posjeta radi provjere u rujnu 2018. u prostorima kineske vlade, ni CBA ni kineska vlada nisu tvrdili da je taj plan povjerljiv. Naprotiv, kineska vlada obavijestila je Komisiju da ne može utvrditi postojanje tog plana premda je njegovo odobrenje objavljeno na CBA-inu web-mjestu i premda je CBA u lipnju 2016. još bila pod utjecajem kineske vlade jer „Opći plan razdvajanja trgovinskih komora i administrativnih organa” još nije stupio na snagu.

                                 —

                                 Prethodni 12. plan za bicikle bio je javni dokument iako je bio slične prirode kao 13. plan za bicikle. Nadalje, ni u jednom od tih dokumenata ne nalaze se podaci o pojedinim poduzećima.

                     (137)

                     Naposljetku, CBA nije dostavila nikakve dokaze o povjerljivoj prirodi 13. plana za bicikle.

               Navodna neovisnost CBA-e o kineskoj vladi

                     (138)

                     Komisija je prikupila niz elemenata na temelju kojih zaključuje da je CBA bila čvrsto povezana s kineskom vladom, osobito tijekom 2016. kad je odobren Plan za bicikle:

                                 —

                                 u članku 3. statuta CBA-e (koji je javno dostupan na web-mjestu CBA-e: http://www.china-bicycle.com/information/?cid=33) navodi se da su „svrha i zadaće ovog udruženja sljedeće: […] provoditi nacionalnu industrijsku politiku i pomagati vladinim odjelima u jačanju industrije, […] djelovati kao most i veza između vlade i poduzeća, nastojati služiti poduzećima, industriji i vladi te promicati održiv i zdrav razvoj industrije”. Člankom 4. ta se veza učvršćuje: „Ovo vijeće prihvaća poslovne smjernice i nadzor Komisije Državnog vijeća za nadzor državne imovine i upravljanje njome, Ministarstvo civilnih poslova i nadležna poslovna jedinica društva”,

                                 —

                                 na web-mjestu CBA-e (http://www.china-bicycle.com/information/?cid=11) navodi se sljedeće: „Rad udruženja usmjeravaju i njime upravljaju Državna uprava Državnog vijeća, Komitet Državnog vijeća za upravljanje državnom imovinom, Kinesko udruženje za laku industriju i Uprave za registraciju društava Ministarstva civilnih poslova.”

                                 —

                                 „Opći plan razdvajanja trgovinskih komora i administrativnih organa”, koji je izdao Ured za opće poslove Centralnog komiteta Komunističke partije Kine i Ured za opće poslove Državnog vijeća, donesen je 8. srpnja 2015. Međutim, u njemu se predviđa provođenje pilot-projekta 2016. te proširenje na ostala industrijska udruženja i puno stupanje na snagu tek 2017. Stoga je Komisija zaključila da je CBA u trenutku kad je 2016. odobren 13. plan za bicikle bila pod upravom Državnog vijeća te da joj je bilo povjereno provođenje državne politike pa se ne može smatrati neovisnim tijelom.

                     (139)

                     Na temelju toga Komisija je odbacila tvrdnje koje se odnose na postojanje i povjerljivost 13. plana za bicikle te na neovisnost CBA-e.

                     (140)

                     U pogledu tvrdnje Grupe Giant Komisija je smatrala da su različiti pravni subjekti koji proizvode i prodaju električne bicikle dio iste grupe. Grupa Giant to nije osporavala. Stoga se posebna uloga primatelja (koji izravno izvozi ili ne izvozi predmetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka) smatrala nebitnom, uz pretpostavku da je primatelj bio povezan s proizvođačem izvoznikom i da je ostvario koristi povezane s proizvodom iz ispitnog postupka. Grupa Giant nije osporavala da su te koristi uistinu ostvarene. Komisija je smatrala da se koristi koje su ostvarili pravni subjekti iste grupe koji su uključeni u proizvodnju i prodaju električnih bicikala zbrajaju na razini grupe i raspodjeljuju prema potrebi. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

               3.3.   Djelomična nesuradnja i upotreba raspoloživih podataka

         3.3.1.   Davanje povlaštenih zajmova

                     (141)

                     Komisija je od kineske vlade zatražila da proslijedi posebne upitnike u šest banaka u državnom vlasništvu koje su navedene u pritužbi te svim drugim financijskim institucijama koje su davale zajmove ili izvozne kredite proizvođačima izvoznicima u uzorku.

                     (142)

                     Kineska vlada tvrdila je da je stupila u kontakt s tim financijskim institucijama. Međutim, na upitnik su odgovorile samo četiri banke u državnom vlasništvu koje je naveo podnositelj pritužbe.

                     (143)

                     Prema navodima kineske vlade, ona nije bila ovlaštena zahtijevati informacije od banaka u državnom vlasništvu koje nisu odgovorile na upitnik jer one posluju neovisno o kineskoj vladi. Kineska vlada smatrala je i da joj je Komisija nametnula nepotrebno opterećenje te da nisu postojale dostatne smjernice o dostavljanju traženih informacija i izradi nepovjerljivih verzija odgovora.

                     (144)

                     Komisija se nije složila s tim stajalištem. Prvo, informacije koje su zatražene od subjekata u državnom vlasništvu dostupne su kineskoj vladi za sve subjekte u kojima je kineska vlada glavni ili veliki dioničar. Naime, prema Zakonu Narodne Republike Kine o državnoj imovini u poduzećima (14), agencije za nadzor državne imovine i upravljanje njome koje su osnovali Komisija Državnog vijeća za nadzor državne imovine i upravljanje njome te lokalne narodne vlade izvršavaju u ime vlade dužnosti i odgovornosti davatelja kapitala u poduzećima s državnim ulaganjima. Stoga te agencije imaju pravo primati povrate na imovinu, sudjelovati u donošenju glavnih odluka i odabirati rukovoditelje poduzeća s državnim ulaganjima. Nadalje, prema članku 17. prethodno navedenog Zakona o državnoj imovini u poduzećima, poduzeća s državnim ulaganjima dužna su prihvatiti upravljanje i nadzor koji provode vlade i relevantni vladini odjeli i agencije, prihvatiti javni nadzor i odgovarati davateljima kapitala.

                     (145)

                     Usto, kineska vlada ima i potrebne ovlasti za interakciju s financijskim institucijama čak i ako one nisu u državnom vlasništvu jer za sve njih nadležno Kinesko bankarsko regulatorno tijelo. Primjerice, u skladu s člancima 33. i 36. Zakona o nadzoru banaka (15), Kinesko bankarsko regulatorno tijelo ovlašteno je zahtijevati od svih financijskih institucija s poslovnim nastanom u NRK-u da mu dostave informacije, kao što su financijski izvještaji, statistička izvješća i informacije o poslovnim operacijama i upravljanju. Kinesko bankarsko regulatorno tijelo može financijskim institucijama narediti i da objave informacije. S obzirom na to, Komisija nije razumjela zašto kineska vlada nije mogla zatražiti od tih financijskih institucija da odgovore na posebni upitnik koji je Komisija izradila za potrebe ovog ispitnog postupka. Od kineske vlade nije bilo traženo da prikupi, pregleda i da zatražene informacije. Od kineske je vlade samo zatraženo da pomogne Komisiji u dobivanju potrebnih informacija od tih financijskih institucija.

                     (146)

                     Nadalje, iako su dale određena općenita objašnjenja o funkcioniranju svojih sustava za odobravanje zajmova i upravljanje rizikom, nijedna od banaka u državnom vlasništvu koje surađuju nije dostavila konkretne informacije o zajmovima koje su dale proizvođačima izvoznicima u uzorku, tvrdeći da su obvezane zakonskim i regulatornim zahtjevima te ugovornim klauzulama u pogledu povjerljivosti informacija koje se odnose na proizvođače izvoznike u uzorku.

                     (147)

                     Stoga je Komisija smatrala da kineskoj vladi nije nametnula nepotrebno opterećenje. Ona je od samog početka ograničila ispitni postupak na financijske institucije koje su dale zajmove proizvođačima izvoznicima u uzorku. Komisija je smatrala i da su se u upitniku nalazile dostatne smjernice o dostavljanju traženih informacija i izradi nepovjerljivih verzija odgovora. Usto, kineska vlada nije navela koje posebne upute iz upitnika navodno nije shvatila. Radi jasnoće, Komisija je samo zatražila pomoć kineske vlade kako bi dobila potrebne informacije od financijskih institucija koje nisu surađivale. Stoga je smatrala da su zahtjevi upućeni kineskoj vladi bili razumni, a smjernice dostatne.

                     (148)

                     Nadalje, Komisija je od banaka koje surađuju zatražila da stupe u kontakt s proizvođačima izvoznicima u uzorku u vezi s odobrenjem pristupa informacijama o pojedinim društvima koje su banke posjedovale. Međutim, unatoč izričitim zahtjevima Komisije, to nisu učinili ni kineska vlada ni bilo koja od banaka koje surađuju.

                     (149)

                     Komisija je od proizvođača izvoznika u uzorku zatražila da odobre pristup informacijama o pojedinim društvima koje posjeduju sve banke, u državnom ili privatnom vlasništvu, od kojih su dobile zajmove. Iako su proizvođači izvoznici u uzorku pristali na davanje pristupa podacima banaka koji se odnose na njih, banke su odbile dostaviti zatražene detaljne informacije tvrdeći da su povjerljive.

                     (150)

                     Komisija je primila jedino informacije o korporativnoj strukturi i vlasništvu od četiriju banaka u državnom vlasništvu iz uvodne izjave 52., no ne i rečene informacije o zajmovima koji su dani proizvođačima izvoznicima u uzorku. Usto, Komisija nije dobila nikakve informacije ni od bilo koje druge financijske institucije koja je dala zajmove proizvođačima izvoznicima u uzorku. Jedna od tih banaka, banka EXIM, odbila je dostaviti svoj statut, uz obrazloženje da su to povjerljive informacije, pa je dostavila samo djelomične informacije o svojem korporativnom upravljanju.

                     (151)

                     Slično tomu, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 146. do 150., Komisiji nisu dostavljene nikakve konkretne informacije o procjenama rizika, internom postupku za odobravanje zajmova ili ocjeni kreditne sposobnosti u pogledu zajmova odobrenih proizvođačima izvoznicima u uzorku. Međutim, te su informacije bile potrebne da se utvrdi jesu li zajmovi proizvođačima izvoznicima u uzorku davani po povlaštenim stopama. Budući da su takvi dokumenti u relevantnim bankama obično interni, proizvođači izvoznici u uzorku nisu ih mogli dostaviti u okviru svojih odgovora na upitnike.

                     (152)

                     Budući da nije imala nikakve informacije o glavnini banaka u državnom vlasništvu ni bilo kakve informacije za pojedine proizvođače izvoznike o zajmovima koje su dobili od banaka koje surađuju, Komisija je smatrala da nije primila bitne informacije relevantne za taj aspekt ispitnog postupka.

                     (153)

                     Stoga je Komisija, s obzirom na stupanj nesuradnje, obavijestila kinesku vladu da će pri ispitivanju postojanja i opsega navodnog subvencioniranja davanjem povlaštenih zajmova možda morati upotrijebiti raspoložive podatke na temelju članka 28. stavka 1. osnovne uredbe te je kineskoj vladi dala rok za iznošenje primjedbi.

                     (154)

                     Kineska vlada nije dostavila nikakve primjedbe o primjeni članka 28. stavka 1. osnovne uredbe.

                     (155)

                     Stoga se Komisija pri ispitivanju postojanja i opsega navodnog subvencioniranja odobrenog davanjem povlaštenih zajmova morala djelomično osloniti na raspoložive podatke.

               3.3.2.   Osiguranje izvoznih kredita

                     (156)

                     Komisija je od kineske vlade zatražila da proslijedi posebni upitnik društvu Sinosure. Društvo Sinosure dostavilo je odgovor na upitnik.

                     (157)

                     Međutim, samo je djelomično odgovorilo na posebni upitnik o osiguranju izvoznih kredita koje je pruženo proizvođačima izvoznicima u uzorku. Nadalje, društvo Sinosure nije dostavilo zatraženu prateću dokumentaciju o svojem korporativnom upravljanju, primjerice, svoje godišnje izvješće ili svoj statut, pri čemu se pozivalo na to da se radi o povjerljivim informacijama.

                     (158)

                     Društvo Sinosure nije dostavilo nikakve konkretne informacije o osiguranju izvoznih kredita koje je pruženo industriji električnih bicikala, razini premija tog osiguranja ni detaljne brojčane podatke koji se odnose na profitabilnost njegova poslovanja u području osiguranja izvoznih kredita.

                     (159)

                     Komisija je smatrala da bez tih informacija nije primila bitne informacije relevantne za taj aspekt ispitnog postupka.

                     (160)

                     Kako je ukratko navedeno u uvodnoj izjavi 144., prema shvaćanju Komisije, informacije koje su zatražene od subjekata u državnom vlasništvu dostupne su kineskoj vladi za sve subjekte u kojima je kineska vlada glavni ili veliki dioničar. To je slučaj i s društvom Sinosure, koje je subjekt u potpunom državnom vlasništvu. Stoga je Komisija obavijestila kinesku vladu da će pri ispitivanju postojanja i opsega navodnog subvencioniranja pružanjem osiguranja izvoznih kredita možda morati upotrijebiti raspoložive podatke na temelju članka 28. stavka 1. osnovne uredbe te je kineskoj vladi dala rok za iznošenje primjedbi.

                     (161)

                     Kineska vlada nije dostavila nikakve primjedbe o primjeni članka 28. stavka 1. osnovne uredbe.

                     (162)

                     Komisija se stoga za nalaze o osiguranju izvoznih kredita djelomično morala osloniti na raspoložive podatke.

               3.3.3.   Opskrba ulaznim materijalima uz manju naknadu od primjerene

                     (163)

                     Komisija je od kineske vlade zatražila da upitnik koji joj je dostavila pošalje domaćim dobavljačima dijelova (to jest motora, baterija i upravljačkih jedinica) proizvođača izvoznika u uzorku. U tu je svrhu Komisija od svih proizvođača izvoznika u uzorku zatražila i da kineskoj vladi dostave popis svojih domaćih dobavljača.

                     (164)

                     Iako su proizvođači izvoznici u uzorku kineskoj vladi dostavili popis svojih domaćih dobavljača, kineska je vlada odbila poslati bilo kakav upitnik tim dobavljačima. Kineska vlada tvrdila je da bi joj to bilo neopravdano opterećenje. Tvrdila je i da, s obzirom na to da ta društva posluju neovisno o kineskoj vladi, intervencija kineske vlade ne bi dala nikakve rezultate.

                     (165)

                     Komisija se nije složila s tim stajalištem. Prvo, smatrala je da opterećenje povezano sa slanjem već izrađenog upitnika na već postojeći popis kontakata nije bilo znatno, osobito uzimajući u obzir predloženu mogućnost korištenja elektroničke pošte. Drugo, Komisija je smatrala da bi državna tijela imala velik utjecaj na uvjeravanje društava koja nisu izravno pod istragom da surađuju kako bi se utvrdilo stanje na tržištu u Kini. Naime, prema stajalištu Komisije, kad bi ta društva primila zahtjev od kineske vlade da surađuju u ispitnom postupku, to bi imalo veći učinak nego da su ta ista društva primila dopis Komisije. U svakom slučaju, Komisija je smatrala da su informacije koje dobavljači industrije električnih bicikala mogu dostaviti bitne za utvrđivanje toga je li industrija električnih bicikala dobivala ulazne materijale uz manju naknadu od primjerene. Komisija je stoga smatrala da bi trebalo prikupiti informacije u tom pogledu i da bi kineska vlada bila u najboljem položaju da to učini ili da barem olakša taj postupak kako je zatražila Komisija. Bilo bi i u interesu industrije električnih bicikala iz Kine da opovrgne navode iz pritužbe o tome da je zaista dobivala ulazne materijale uz manju naknadu od primjerene. Stoga su argumenti kineske vlade s obzirom na to pitanje odbačeni.

                     (166)

                     Kineska vlada odbila je i dostaviti potpuni popis domaćih dobavljača ulaznih materijala i podatke o njihovoj vlasničkoj strukturi pri čemu se pozivala na to da se radi o povjerljivim informacijama. Komisija u tom pogledu primjećuje da su osnovnom uredbom predviđeni načini za zaštitu povjerljivih informacija. Usto, kineska vlada nije navela koji su od poznatih dobavljača bili subjekti u državnom, a koji u privatnom vlasništvu. Kineska je vlada objasnila da nije ovlaštena zahtijevati takve informacije od banaka koje nisu odgovorile na upitnik jer one posluju neovisno o kineskoj vladi. Međutim, prema shvaćanju Komisije, informacije koje su zatražene od subjekata u državnom vlasništvu dostupne su kineskoj vladi za sve subjekte u kojima je kineska vlada glavni ili veliki dioničar. Usto, pri podnošenju zahtjeva za dozvolu za poslovanje ili pri njezinu produljenju društva moraju dostaviti informacije o dioničarima Upravi za industriju i trgovinu. Stoga bi u tom kontekstu informacije o dioničarima bile dostupne kineskoj vladi. Povrh toga, kineska vlada nije dostavila informacije o određivanju cijena.

                     (167)

                     Javio se samo jedan proizvođač električnih motora i dobavljač baterija, društvo Bafang, koji je dostavljao ulazne materijale proizvođačima izvoznicima u uzorku, te je zatražio da mu se pošalje poseban upitnik namijenjen dobavljačima. Taj je dobavljač dostavio i odgovor na upitnik. Nije se javio nijedan drugi dobavljač ulaznih materijala.

                     (168)

                     Ukratko, Komisija je smatrala da nije imala važne informacije s obzirom na tri aspekta. Prvo, informacije o vlasništvu i upravljačkoj strukturi dobavljača ulaznih materijala. Bez njih Komisija nije mogla utvrditi jesu li ti proizvođači javna tijela ili nisu. Drugo, nije imala važne informacije o pojedinim dobavljačima ulaznih materijala, primjerice informacije o određivanju cijena ulaznih materijala kojima su opskrbljivani izvoznici u uzorku. Treće, manjkale su informacije o strukturi tržišta. Informacije koje su domaći dobavljači ulaznih materijala trebali dostaviti nužne su da se utvrdi jesu li proizvođači izvoznici u uzorku bili opskrbljivani ulaznim materijalima uz manju naknadu od primjerene. Nadalje, te informacije mogli su dostaviti isključivo sami dobavljači ulaznih materijala pa nisu mogle biti dobivene u odgovorima na upitnik proizvođača izvoznika u uzorku. Bitne su bile i informacije o strukturi tržišta, a kineska je vlada bila u najboljem položaju da dostavi te informacije ili da barem pomogne Komisiji da ih dobije od dobavljača ulaznih materijala.

                     (169)

                     Stoga je Komisija smatrala da nije primila bitne informacije relevantne za taj aspekt ispitnog postupka.

                     (170)

                     Stoga je Komisija obavijestila kinesku vladu da će pri ispitivanju postojanja i opsega navodnog subvencioniranja putem opskrbe ulaznim materijalima uz manju naknadu od primjerene možda morati upotrijebiti raspoložive podatke na temelju članka 28. stavka 1. osnovne uredbe te je kineskoj vladi dala rok za iznošenje primjedbi. Kineska vlada nije dostavila nikakve primjedbe.

                     (171)

                     Giant je tvrdio da je Komisija krivo protumačila članak 28. osnovne uredbe. Tvrdio je da se članak 28. odnosi na nesuradnju zainteresiranih strana i da dobavljači motora i baterija nisu zainteresirane strane. Tvrdio je i da ne postoji navod da Giant nije surađivao te da je pružio sve informacije u vezi sa svojom kupnjom motora i baterija. Usto je tvrdio da je Komisija trebala izravno kontaktirati s dobavljačima umjesto oslanjati se na kinesku vladu da obavi zadaće tijela koje provodi ispitni postupak, tj. pošalje upitnike dobavljačima ulaznog materijala.

                     (172)

                     U tom smislu najprije treba napomenuti da nije sporno da je Grupa Giant u potpunosti surađivala tijekom ispitnog postupka i da je dostavila sve tražene informacije. Međutim, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 163. do 167. i sažeto u uvodnoj izjavi 168., podsjeća se na to da kineska vlada nije surađivala najbolje što je mogla i da su Komisiji iz tog razloga nedostajale važne informacije u vezi s nekoliko aspekata tog dijela ispitnog postupka, i to informacije o vlasništvu i upravljačkoj strukturi dobavljača ulaznih materijala te informacije o strukturi tržišta i tržišnom ponašanju, zbog činjenice da kineska vlada nije dostavila odgovarajući upitnik dobavljačima ulaznih materijala sa svojeg popisa kontakata te posljedično nisu primljeni odgovori na upitnik ni važne informacije o pojedinim dobavljačima ulaznih materijala. Kad je riječ o slanju upitnika, upućuje se na uvodne izjave 164. i 165. u kojima je na tu točku već odgovoreno. U svakom slučaju, s obzirom na to da bi kinesku vladu nedvojbeno trebalo smatrati zainteresiranom stranom u ovom postupku, smatralo se da Komisija nije pogrešno protumačila članak 28. osnovne uredbe, uzme li se u obzir da je kineska vlada djelomično surađivala i upotrijebe li se raspoloživi podaci u pitanjima u kojima su, kao posljedica djelomične suradnje kineske vlade, Komisiji nedostajale važne informacije koje je kineska vlada trebala dostaviti izravno, a dobavljači ulaznog materijala po primitku odgovarajućeg upitnika od kineske vlade. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (173)

                     Komisija se stoga morala osloniti na raspoložive podatke i za nalazeo opskrbi električnim motorima i baterijama uz manju naknadu od primjerene u skladu s člankom 28. stavkom 1.

               3.4.   Subvencije i programi subvencioniranja u okviru ovog ispitnog postupka

                     (174)

                     Na temelju informacija sadržanih u pritužbi, Obavijesti o pokretanju postupka i odgovora na upitnik Komisije ispitano je navodno subvencioniranje putem sljedećih subvencija kineske vlade:

                                 (a)

                                 davanje povlaštenih zajmova i usmjerenih kredita koje su odobravale banke za provedbu državne politike i poslovne banke u državnom vlasništvu;

                                 (b)

                                 povlašteno osiguranje izvoznih kredita;

                                 (c)

                                 programi bespovratnih sredstava:

                                             —

                                             programi bespovratnih sredstava kao što su „Program za poznate marke”, „Poznati kineski zaštitni žig”, „Poduzeća s izvrsnim markama”, „Vrhunski porezni obveznik”, „Poduzeće s rejtingom AAA”, „Veoma poznata kineska marka” i lokalni programi kao što su „Medalja pokrajine Shandong za napredak u znanosti i tehnologiji” ili „Poznati proizvod iz pokrajine Jiangsu”,

                                             —

                                             bespovratna sredstva za tehnološka postignuća, primjerice za tehnološke inovacije, visokotehnološki industrijski razvoj, tehnološku modernizaciju i transformaciju te za energetsku učinkovitost proizvoda, subvencije za razvoj talenata s iznimnim tehničkim sposobnostima, subvencije za nove visokotehnološke proizvode, nagrade za napredak u znanosti i tehnologiji te ostale subvencije povezane s tehnologijom,

                                             —

                                             bespovratna sredstva za korporativni razvoj, primjerice za poticanje reformiranja sustava dioničarstva ili uvrštavanje na burzu, fondovi za industrijski razvoj,

                                             —

                                             fondovi za subvencioniranje zapošljavanja i fondovi za osposobljavanje te regionalna bespovratna sredstva za potporu gospodarskom razvoju kao što su „Plan za osposobljavanje milijun kvalificiranih talenata”, „Politika za postdoktorande” te drugi programi usmjereni na poboljšanje kompetencija zaposlenika poduzeća i smanjivanje njihovih troškova rada,

                                             —

                                             fondovi tijela lokalne samouprave u nekoliko kineskih pokrajina, npr. programi koje sponzorira Tianjin kao što su bespovratna sredstva grada Tianjina za pomoć izvozu, fond grada Tianjina za razvoj izvoznih robnih marki,

                                             —

                                             fond za znanost i tehnologiju za Novo područje Tianjin Binhai i Gospodarsko i tehnološko razvojno područje Tianjin,

                                             —

                                             tehnološki centri za poduzeća (grad Tianjin i okrug Jinnan); Fond za pomoć razvoju industrijskog parka za bicikle u Tianjinu i Posebni fond za pomoć u razvoju i izgradnji Novog područja Tianjin Binhai,

                                             —

                                                ad hoc bespovratna sredstva koja osiguravaju lokalna/pokrajinska tijela, kao što su sredstva za patente, sredstva za znanost i tehnologiju, nagrade, sredstva za razvoj poslovanja, sredstva za promicanje izvoza;

                                 (d)

                                 odricanje države od prihoda koji se inače naplaćuju ili njihovo nenaplaćivanje, uključujući:

                                             —

                                             povlašteno oporezivanje dobiti i porezni rabat u području istraživanja i razvoja te povlašteno oporezivanje dobiti poduzeća u određenim razvojnim područjima,

                                             —

                                             povlastice za smanjenje poreza na dobit poduzećima za visoke ili nove tehnologije,

                                             —

                                             smanjenje poreza po odbitku za dividende kineskih poduzeća sa stranim kapitalom i njihovih matičnih društava izvan Kine;

                                 (e)

                                 odricanje od prihoda kroz programe za neizravne poreze i uvozne carine:

                                             —

                                             oslobođenja od plaćanja PDV-a i sniženje uvozne carine za upotrebu uvezene opreme i tehnologije,

                                             —

                                             oslobođenja od uvoznih carina za trgovanje radi prerade;

                                 (f)

                                 roba i usluge koje vlada osigurava uz manju naknadu od primjerene:

                                             —

                                             ustupanje zemljišta uz manju naknadu od primjerene,

                                             —

                                             opskrba povlaštenih industrija energijom (npr. električnom energijom ili plinom) uz manju naknadu od primjerene,

                                             —

                                             opskrba ulaznim materijalima (npr. baterijama, motorima i drugim dijelovima za bicikle neovisno o tome jesu li već sastavljeni ili nisu) uz manju naknadu od primjerene.

               3.5.   Povlašteno financiranje i osiguranje: zajmovi

                     (175)

                     Prema informacijama koje je dostavilo pet proizvođača izvoznika u uzorku, 18 financijskih institucija sa sjedištem u NRK-u davalo im je zajmove, kreditne linije ili bankovne akcepte. Od tih 18 financijskih institucija, njih 11 bile su banke u državnom vlasništvu (16). Preostalih sedam financijskih institucija bilo je u privatnom vlasništvu ili njihovu vlasničku strukturu nije bilo moguće utvrditi s obzirom na nesuradnju opisanu u uvodnim izjavama od 141. do 155. Samo su četiri banke u državnom vlasništvu ispunile posebni upitnik namijenjen bankama (ili drugim financijskim institucijama) unatoč molbi kineskoj vladi da stupi u kontakt sa svim relevantnim financijskim institucijama koje su dale zajmove proizvođačima izvoznicima u uzorku te da im dostavi odgovarajuće upitnike.

               3.5.1.   Banke u državnom vlasništvu koje djeluju kao javna tijela

                     (176)

                     Komisija je ispitala jesu li banke u državnom vlasništvu djelovale kao javna tijela u smislu članka 3. i članka 2. točke (b) osnovne uredbe. Kako bi se utvrdilo je li poduzeće u državnom vlasništvu javno tijelo, služi sljedeći test (17): „Važno je je li subjektu povjerena ovlast za izvršavanje javnih funkcija, a ne kako se to postiže. Postoje brojni različiti načini na koje bi vlada u užem smislu mogla subjektima dati ovlast. U skladu s tim različite vrste dokaza mogu biti relevantne kako bi se pokazalo da je ta ovlast dodijeljena konkretnom subjektu. Dokaz da subjekt de facto izvršava javne funkcije može služiti kao dokaz da posjeduje ili da su mu povjerene javne ovlasti, posebno ako se tim dokazom upućuje na stalnu i sustavnu praksu. Smatramo da iz toga proizlazi da dokaz da vlada provodi znatnu kontrolu nad subjektom i njegovim postupanjem može, u određenim okolnostima, poslužiti kao dokaz da odgovarajući subjekt ima javne ovlasti i te ovlasti izvršava pri obnašanju javnih funkcija. Međutim, naglašavamo da, osim izričite delegacije ovlasti u okviru pravnog instrumenta, postojanje samo službenih veza između subjekta i vlade u užem smislu vjerojatno nije dovoljno za utvrđivanje nužnog posjedovanja javnih ovlasti. Stoga se, primjerice, samom činjenicom da je vlada većinski dioničar subjekta ne dokazuje da vlada izvršava znatnu kontrolu nad ponašanjem tog subjekta, a još manje da mu je vlada dodijelila javne ovlasti. Međutim, u nekim slučajevima, kad dokazi upućuju na to da su formalni pokazatelji vladine kontrole višestruki te pritom postoje dokazi da se takva kontrola provodila u znatnoj mjeri, tada se na temelju tih dokaza može zaključiti da predmetni subjekt izvršava javne ovlasti.” U ovom predmetu zaključak da je bankama u državnom vlasništvu povjerena ovlast izvršavanja javnih funkcija temelji se na formalnim pokazateljima vladine kontrole i dokazima koji pokazuju da se ta kontrola provodila u znatnoj mjeri.

                     (177)

                     Komisija je zatražila informacije o državnom vlasništvu te formalne pokazatelje vladine kontrole u bankama u državnom vlasništvu. Analizirala je i to je li se kontrola provodila u znatnoj mjeri. Komisija se u tu svrhu morala djelomično osloniti na raspoložive podatke zbog odbijanja kineske vlade i banaka u državnom vlasništvu da dostave dokaze o procesu donošenja odluka koji je doveo do davanja povlaštenih zajmova.

                     (178)

                     Kako bi provela tu analiza, Komisija je najprije ispitala informacije za tri banke u državnom vlasništvu koje su odgovorile na posebni upitnik i bile su spremne sastati se s osobljem Komisije.

               3.5.1.1.   Banke u državnom vlasništvu koje surađuju

                     (179)

                     Odgovor na upitnik dostavile su sljedeće četiri banke u državnom vlasništvu: EXIM, ABC, ICBC i BOC. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 150., banka EXIM nije dostavila cjelovit statut tvrdeći da je riječ o povjerljivim informacijama. Isto tako, Komisija nije mogla provjeriti dostavljene informacije jer su sve te banke pristale na sastanak s dužnosnicima Komisije samo u prostorijama kineske vlade, no nisu dopustile posjet radi provjere u prostorijama banaka.

               Vlasništvo i formalni pokazatelji kontrole kineske vlade

                     (180)

                     Na temelju informacija iz odgovora na upitnike i tijekom posjeta radi provjere u kineskoj vladi Komisija je utvrdila da je kineska vlada izravno ili neizravno posjedovala više od 50 % dionica u svakoj od tih financijskih institucija.

                     (181)

                     S obzirom na formalne pokazatelje vladine kontrole nad četirima bankama u državnom vlasništvu koje surađuju, Komisija ih je sve označila „ključnim financijskim institucijama u državnom vlasništvu”. Konkretnije, u obavijesti „Privremeni pravilnik o nadzornim odborima u ključnim financijskim institucijama u državnom vlasništvu” navodi se sljedeće: „Ključne financijske institucije u državnom vlasništvu navedene u ovom pravilniku odnose se na banke za provedbu državne politike u državnom vlasništvu, poslovne banke, društva za upravljanje financijskom imovinom, društva za vrijednosne papire, osiguravajuća društva itd. (dalje u tekstu „financijske institucije u državnom vlasništvu”), kojima Državno vijeće određuje nadzorni odbor.”

                     (182)

                     Nadzorni odbor ključnih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje se u skladu s „Privremenim pravilnikom o nadzornim odborima u ključnim financijskim institucijama u državnom vlasništvu”. Na temelju članaka 3. i 5. tog Privremenog pravilnika Komisija je utvrdila da Državno vijeće određuje članove nadzornog odbora i da mu oni odgovaraju, što pokazuje da država ima institucionalnu kontrolu nad poslovnim aktivnostima banaka u državnom vlasništvu koje surađuju. Uz te općenito primjenjive pokazatelje, Komisija je utvrdila sljedeće u pogledu triju banaka u državnom vlasništvu:

               EXIM

                     (183)

                     EXIM je osnovan i djeluje u skladu s „Obaviješću o osnivanju Kineske izvozno-uvozne banke”, koju je izdalo Državno vijeće, te statutom EXIM-a. Prema statutu EXIM-a (18), država izravno imenuju njegovu upravu. Državno vijeće imenuje nadzorni odbor, koji mu je odgovoran, u skladu s „Privremenim pravilnikom o nadzornim odborima u ključnim financijskim institucijama u državnom vlasništvu” (Dekret Državnog vijeća br. 282) i drugim zakonima i propisima.

                     (184)

                     U statutu se navodi i da partijski odbor EXIM-a ima vodeću i politički ključnu ulogu kako bi se osiguralo da EXIM provodi politike i glavne inicijative Partije i države. Vodstvo Partije uključeno je u sve aspekte korporativnog upravljanja.

                     (185)

                     U statutu se nadalje navodi da je EXIM posvećen podupiranju razvoja vanjske trgovine i gospodarske suradnje, prekograničnim ulaganjima, inicijativi „Jedan pojas, jedan put”, suradnji u međunarodnom svojstvu i proizvodnji opreme. Njegov opseg poslovanja uključuje kratkoročne, srednjoročne i dugoročne zajmove, kako su odobreni u skladu s državnim politikama vanjske trgovine i ulaganja u inozemstvu, kao što su izvozni krediti, uvozni krediti, zajmovi za inozemne inženjerske usluge, zajmovi za prekomorska ulaganja, zajmovi kineske vlade za inozemnu pomoć i izvozni kupovni zajmovi.

               ABC

                     (186)

                     Kako je navedeno u članku 137. statuta ABC-a, kineska vlada u svojstvu većinskog dioničara s udjelom od 79,62 % ima ovlast imenovati sve direktore u upravnom odboru. Isto vrijedi i za nadzorni odbor u skladu s člankom 204. statuta.

                     (187)

                     Nadalje, prema statutu ABC-a, upravni odbor utvrđuje strategiju banke, donosi odluke o proračunu banke i ulaganjima, imenuje predsjednika i tajnika upravnog odbora banke te uspostavlja i prati sustav upravljanja rizikom banke. Taj nepotpuni popis obveza dokaz je institucionalne kontrole države nad svakodnevnim poslovanjem ABC-a.

                     (188)

                     Komisija je utvrdila i da su financijske institucije u državnom vlasništvu, uključujući banke ABC, ICBC i BOC, promijenile statute 2017. kako bi povećale ulogu Komunističke partije Kine („KPK”) na najvišoj razini donošenja odluka u tim bankama.

                     (189)

                     U novim se statutima propisuje da:

                                 —

                                 funkciju predsjednika upravnog odbora obnaša tajnik Partijskog odbora,

                                 —

                                 KPK nadzire kako banka provodi politike i smjernice KPK-a i države te usmjerava i nadzire imenovanje osoblja (uključujući više rukovodstvo), a

                                 —

                                 upravni odbor uzima u obzir mišljenja Partijskog odbora o svakoj bitnoj odluci.

               BOC

                     (190)

                     Kako je navedeno u članku 125. statuta, kineska vlada u svojstvu većinskog dioničara s udjelom od 64,63 % ima ovlast imenovati izvršne i neizvršne direktore banke koji čine upravni odbor.

                     (191)

                     Nadalje, prema statutu BOC-a, upravni odbor, među ostalim, donosi odluke o strateškim načelima financijske institucije, poslovnim planovima i glavnim planovima ulaganja, imenovanju ili otpuštanju višeg osoblja kao što su predsjednik i tajnik upravnog odbora, potpredsjednik i ostali viši rukovoditelji. Odbor odlučuje i o provedbi odluka skupštine dioničara i odobrava politike korporativnog upravljanja. Taj nepotpuni popis obveza dokaz je institucionalne kontrole države nad svakodnevnim poslovanjem BOC-a.

                     (192)

                     Usto, nove odredbe o ulozi KPK-a navedene u uvodnoj izjavi 189. odnose se i na BOC:

                                 —

                                 dokazi koji pokazuju da je vlada provodila znatnu kontrolu nad ponašanjem tih institucija.

               ICBC

                     (193)

                     Kako je navedeno u članku 115. statuta, kineska vlada u svojstvu većinskog dioničara s udjelom od 69,31 % ima ovlast imenovati izvršne i neizvršne direktore banke koji čine upravni odbor.

                     (194)

                     Nadalje, prema statutu ICBC-a, upravni odbor, među ostalim, donosi odluke o planu poslovanja, prijedlozima ulaganja i razvojnim strategijama Banke, imenovanju ili otpuštanju višeg osoblja kao što su predsjednik i tajnik upravnog odbora, potpredsjednik i ostali viši rukovoditelji. Odbor odlučuje i o provedbi odluka skupštine dioničara i utvrđuje osnovne sustave upravljanja. Taj nepotpuni popis odgovornosti dokaz je institucionalne kontrole države nad svakodnevnim poslovanjem ICBC-a.

                     (195)

                     Komisija je nadalje zatražila informacije o tome je li kineska vlada provodila znatnu kontrolu nad ponašanjem tih četiriju banaka u državnom vlasništvu koje surađuju u pogledu njihovih politika davanja zajmova i procjene rizika kad su dale zajmove industriji električnih bicikala. U tom su pogledu u obzir uzeti sljedeći regulatorni dokumenti:

                                 —

                                 članak 34. Zakona NRK-a o poslovnim bankama („Zakon o bankama”),

                                 —

                                 članak 15. Općih pravila o zajmovima (koje provodi Narodna banka Kine),

                                 —

                                 Odluka br. 40 Državnog vijeća o proglašavanju i provedbi Privremenih odredbi o poticanju prilagodbe industrijske strukture („Odluka br. 40”),

                                 —

                                 Provedbene mjere Kineskog bankarskog regulatornog tijela („CBRC”) za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja za poslovne banke s kineskim kapitalom (Uredba CBRC-a [2017.] br. 1),

                                 —

                                 Provedbene mjere CBRC-a za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja koja se odnose na banke sa stranim kapitalom (Uredba CBRC-a [2015.] br. 4),

                                 —

                                 Administrativne mjere za kvalifikacije direktora i viših službenika financijskih institucija u bankarskom sektoru (CBRC [2013.] br. 3).

                     (196)

                     Pregledom tih regulatornih dokumenata Komisija je utvrdila da financijske institucije u NRK-u posluju u općem pravnom okruženju u kojem ih se usmjerava da se pri donošenju financijskih odluka usklade s ciljevima industrijske politike kineske vlade zbog razloga anvedenih u nastavku.

                     (197)

                     Kad je riječ o EXIM-u, njegova je zadaća u području javne politike utvrđena u obavijesti o osnivanju Kineske uvozno-izvozne banke te u njegovu statutu.

                     (198)

                     Općenito, člankom 34. Zakona o bankama koji se primjenjuje na sve financijske institucije koje posluju u Kini utvrđuje se da poslovne banke odobravaju zajmove u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarskog i socijalnog razvoja te industrijskim politikama države. Iako se u članku 4. Zakona o bankama navodi da „poslovne banke, u skladu sa zakonom, posluju bez uplitanja bilo kojeg subjekta ili osobe te da neovisno preuzimaju građanskopravnu odgovornost i odgovaraju svojom cijelom imovinom pravne osobe”, u ispitnom postupku pokazalo se da se članak 4. Zakona o bankama primjenjuje u skladu s člankom 34. Zakona o bankama, tj. kada država utvrdi javnu politiku, banke je provode i slijede državne upute.

                     (199)

                     Usto, člankom 15. Općih pravila o zajmovima predviđa se sljedeće: „U skladu s državnom politikom relevantni odjeli mogu subvencionirati kamate na zajmove radi promicanja rasta određenih industrija i gospodarskog razvoja u određenim područjima.”

                     (200)

                     Javno dostupne informacije dodatno potvrđuju da su navedene odredbe primijenjene u praksi. Primjerice, u godišnjem izvješću banke ICBC za 2016. navodi se, među ostalim, da je „Banka aktivno provodila nacionalne politike, dodatno podržavala strukturnu reformu na strani ponude, […] Banka je nastavila jačati vladine ključne programe i važne građevinske projekte te se proaktivno uskladila s nacionalnim razvojnim strategijama za ‚četiri regije’ (zapadne, sjeveroistočne, istočne i središnje regije) i ‚tri pomoćna pojasa’ (inicijativa ‚Pojas i put’, koordinirani razvoj regije Peking-Tianjin-Hebei i razvoj gospodarskog pojasa uz rijeku Yangtze)” (19).

                     (201)

                     Komisija je utvrdila i da Kinesko bankarsko regulatorno tijelo („CBRC”) ima dalekosežne ovlasti u pogledu odobravanja svih aspekata upravljanja svim financijskim institucijama s poslovnim nastanom u NRK-u (uključujući financijske institucije u privatnom vlasništvu i u stranom vlasništvu), kao što su (20):

                                 —

                                 odobravanje imenovanja svih rukovoditelja financijskih institucija, na razini sjedišta i na razini lokalnih podružnica. Odobrenje CBRC-a zahtijeva se za zapošljavanje na svim razinama rukovodstva, od najviših rukovodećih položaja sve do rukovoditelja podružnica, a to uključuje čak i rukovoditelje u prekomorskim podružnicama te rukovoditelje odgovorne za funkcije podrške (npr. za informacijske tehnologije), i

                                 —

                                 vrlo dugačak popis administrativnih odobrenja, uključujući odobrenja za otvaranje podružnica, za pokretanje novih poslovnih linija ili prodaju novih proizvoda, za izmjenu statuta banke, za prodaju više od 5 % dionica banke, za povećanje kapitala, za promjene sjedišta, za promjene oblika organizacije itd.,

                                 —

                                 Zakon o bankama pravno je obvezujući. Obvezujuća priroda petogodišnjih planova i Odluke br. 40 utvrđena je u odjeljku 3.1. Obvezujuća priroda regulatornih dokumenata CBRC-a proizlazi iz njegovih ovlaštenja kao bankarskog regulatornog tijela. Obvezujuća priroda ostalih dokumenata vidljiva je iz njihovih klauzula o nadzoru i evaluaciji.

                     (202)

                     Na toj je osnovi Komisija zaključila da je kineska vlada stvorila normativni okvir kojeg se moraju pridržavati rukovoditelji i nadzornici koje imenuje kineska vlada i koji su odgovorni kineskoj vladi. Stoga se kineska vlada oslanjala na taj normativni okvir kako bi provodila znatnu kontrolu nad ponašanjem banaka u državnom vlasništvu koje surađuju kad god su one davale zajmove industriji električnih bicikala.

                     (203)

                     Komisija je tražila i konkretne dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih zajmova. Tijekom ispitnog postupka banke u državnom vlasništvu koje surađuju tvrdile su da su u praksi primjenjivale primjerene politike i modele za procjenu kreditnog rizika pri odobravanju predmetnih zajmova.

                     (204)

                     Međutim, nisu navele konkretne primjere koji se odnose na proizvođače izvoznike u uzorku. Kako je objašnjeno i u uvodnim izjavama od 144. do 155., četiri banke u državnom vlasništvu koje surađuju odbile su dostaviti informacije, uključujući konkretne procjene kreditnog rizika, koje se odnose na proizvođače izvoznike u uzorku zbog regulatornih razloga i ugovornih razloga iako im je Komisija dostavila pisani pristanak proizvođača izvoznika u uzorku kojim se oni odriču svojih prava na povjerljivost.

                     (205)

                     Zbog nepostojanja konkretnih dokaza o procjenama kreditne sposobnosti u bankama, Komisija je ispitala opće pravno okruženje, kako je ono opisano u uvodnim izjavama od 195. do 202., zajedno s ponašanjem četiriju banaka u državnom vlasništvu koje surađuju u pogledu zajmova danih proizvođačima izvoznicima u uzorku. To je ponašanje očito bilo u suprotnosti s njihovim službenim stajalištem iznesenim tijekom posjeta radi provjere u kineskoj vladi jer u praksi one nisu dostavile nikakve dokaze o tome da postupaju na osnovu podrobnih tržišno utemeljenih procjena rizika.

                     (206)

                     U posjetima radi provjere otkriveno je da su, uz iznimku jednog proizvođača izvoznika koji nije imao nikakvih nepodmirenih bankovnih zajmova tijekom RIP-a, zajmovi davani četirima preostalima grupama proizvođača izvoznika u uzorku po kamatnim stopama sličnima referentnim kamatnim stopama Narodne banke Kine („NBK”) ili međubankovnim referentnim kamatnim stopama, neovisno o financijskom stanju i kreditnom riziku društava. Stoga su zajmovi dani sa stopama nižima od tržišnih stopa u usporedbi sa stopom koja odgovara profilu rizičnosti četiriju proizvođača izvoznika u uzorku. Usto, jedan proizvođač izvoznik u uzorku dobio je nove zajmove sa sličnim uvjetima kao i za dospjele zajmove na isti dan kad su stari zajmovi otplaćeni. Stoga je taj aranžman de facto funkcionirao kao sustav revolving zajmova. Nadalje, troje od pet proizvođača izvoznika u uzorku ostvarili su korist od bankovnih akcepata uz standardnu naknadu od 0,05 %, neovisno o financijskom stanju i kreditnom riziku društava.

                     (207)

                     Komisija je stoga zaključila da je kineska vlada provodila znatnu kontrolu nad ponašanjem tih banaka u državnom vlasništvu koje surađuju s obzirom na njihove politike davanja zajmova i procjene rizika u pogledu industrije električnih bicikala.

               Zaključak o financijskim institucijama koje surađuju

                     (208)

                     Komisija je utvrdila da četiri financijske institucije u državnom vlasništvu koje surađuju provode navedeni pravni okvir pri izvršavanju javnih funkcija u odnosu na sektor električnih bicikala, čime djeluju kao javna tijela u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe koji se tumači zajedno s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe te u skladu s relevantnom sudskom praksom WTO-a.

               3.5.1.2.   Banke u državnom vlasništvu koje ne surađuju

                     (209)

                     Kako je utvrđeno u odjeljku 3.3., nijedna druga banka u državnom vlasništvu koja je dala zajmove proizvođačima izvoznicima u uzorku nije odgovorila na posebni upitnik. Stoga je Komisija, u skladu sa zaključcima donesenima u uvodnim izjavama od 141. do 155. i 153., odlučila upotrijebiti raspoložive podatke kako bi utvrdila mogu li se te banke u državnom vlasništvu smatrati javnim tijelima.

                     (210)

                     U antisubvencijskom ispitnom postupku o uvozu određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (21) Komisija je utvrdila da su se sljedeće banke koje su davale zajmove, kreditne linije ili bankovne akcepte petorima grupama proizvođača izvoznika u uzorku u ovom ispitnom postupku nalazile u djelomičnom ili potpunom vlasništvu same države ili pravnih osoba u državnom vlasništvu: China Merchants Bank, Shangai Pudong Development Bank, Bank of Ningbo, Everbright bank, Komunikacijska banka, Kineska banka za izgradnju, Bohai Bank i Citic Bank. Budući da nisu dostavljene nikakve informacije koje bi upućivale na suprotno, Komisija je ostala pri istom zaključku i u ovom ispitnom postupku.

                     (211)

                     Budući da predmetne financijske institucije nisu dostavile nikakve informacije koje bi upućivale na suprotno, Komisija je dodatno utvrdila, na temelju formalnih pokazatelja, da vlasništvo i kontrola pripadaju kineskoj vladi zbog istih razloga kako je utvrđeno u odjeljku 3.5.1.1. Konkretno, i u nedostatku bilo kakvih dokaza koji bi upućivali na suprotno, pretpostavlja se da rukovoditelje i nadzornike u tim bankama u državnom vlasništvu koje ne surađuju imenuje kineska vlada, kojoj su oni i odgovorni, na isti način kao i u bankama u državnom vlasništvu koje surađuju.

                     (212)

                     S obzirom na provođenje znatne kontrole, a u nedostatku bilo kakvih drugih informacija, Komisija je smatrala da su nalazi koji se odnose na četiri financijske institucije koje surađuju reprezentativni i za financijske institucije u državnom vlasništvu koje ne surađuju. Normativni okvir analiziran u odjeljku 3.5.1.1. primjenjuje se na njih na jednak način. Stoga, u nedostatku bilo kakvih dokaza koji upućuju na suprotno i na temelju raspoloživih činjenica, nedostatak konkretnih dokaza o procjenama kreditne sposobnosti na jednak je način valjan kao i u slučaju četiriju banaka u državnom vlasništvu koje surađuju.

                     (213)

                     Nadalje, Komisija je primijetila da je većina ugovora o zajmovima koji su dani proizvođačima izvoznicima u uzorku imala slične uvjete i da su kamatne stope za zajmove slične stopama koje su dostavile četiri banke u državnom vlasništvu koje surađuju te da se djelomično preklapaju s njima.

                     (214)

                     Zbog navedenih sličnosti u pogledu uvjeta zajmova i kamatnih stopa za zajmove te reprezentativnosti triju financijskih institucija koje su provjerene, Komisija je smatrala da nalazi za banke u državnom vlasništvu koje surađuju čine raspoložive podatke na temelju članka 28. osnovne uredbe za ocjenu ostalih banaka u državnom vlasništvu.

                     (215)

                     Na temelju toga Komisija je zaključila da svaku od ostalih banaka u državnom vlasništvu koje su dale zajmove proizvođačima izvoznicima u uzorku treba smatrati javnim tijelom u smislu članka 3. i članka 2. stavka (b) osnovne uredbe.

               3.5.1.3.   Zaključak o financijskim institucijama u državnom vlasništvu

                     (216)

                     Na temelju tih razmatranja Komisija je utvrdila da se sve kineske financijske institucije u državnom vlasništvu koje su davale zajmove grupama proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju smatra javnim tijelima u smislu članka 3. i članka 2. stavka (b) osnovne uredbe.

                     (217)

                     Usto, čak i ako se financijske institucije u državnom vlasništvu ne bi smatrale javnim tijelima, može se smatrati da im je kineska vlada povjerila funkcije koje se obično povjeravaju vladi i usmjeravala ih u njihovu izvršavanju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe zbog istih razloga koji su navedeni u uvodnim izjavama od 218. do 222. Stoga bi se njihovo postupanje u svakom slučaju pripisalo kineskoj vladi, kako je objašnjeno u odjeljku 3.5.1.

               3.5.2.   Povjeravanje zadaća privatnim financijskim institucijama i institucijama čije je vlasništvo nepoznato te njihovo usmjeravanje

                     (218)

                     Za sljedeće se financijske institucije, na temelju javno dostupnih informacija, smatralo da su u privatnom vlasništvu: Mizuho Bank (i Mizuho Corporate Bank), Bank of Tokyo Mitsubishi UF i Minsheng Bank. Za sljedeće financijske institucije, zbog izostanka suradnje i nepostojanja dostatnih javno dostupnih informacija, Komisija nije mogla utvrditi jesu li u državnom ili privatnom vlasništvu: Zhejiang Jinhua Chengtai Rural Commerce Bank, Zhejiang Yongkang Rural Commerce Bank i Pufa Bank. Slijedeći konzervativni pristup, Komisija je potonje analizirala na isti način kao i financijske institucije u privatnom vlasništvu pa se na njih u nastavku teksta upućuje kao na „financijske institucije u privatnom vlasništvu”. Komisija je analizirala je li tim financijskim institucijama u privatnom vlasništvu kineska vlada povjerila dodjelu subvencija sektoru električnih bicikala ili ih je usmjeravala na to u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe.

                     (219)

                     Prema izvješću Žalbenog tijela WTO-a u predmetu „Sjedinjene Države – Ispitni postupak o kompenzacijskoj pristojbi za čipove memorija s dinamičkim nasumičnim pristupom (DRAMS) iz Koreje” (22)„povjeravanje” nastupa kad vlada privatnom tijelu prenosi odgovornost, a „usmjeravanje” se odnosi na situacije u kojima vlada nad privatnim tijelom provodi svoje ovlasti. U oba slučaja vlada upotrebljava privatno tijelo kao sredstvo za izvršenje financijskog doprinosa i „u većini bi se slučajeva očekivalo da povjeravanje zadaće privatnom tijelu ili usmjeravanje privatnog tijela uključuje i određeni oblik prijetnje ili navođenja” (23). Istodobno, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom iv. osnovne uredbe članicama se ne dopušta uvođenje kompenzacijskih mjera za proizvode „kad vlada samo provodi svoje opće regulatorne ovlasti” (24) ili kad intervencija vlade „može ili ne mora dovesti do određene posljedice samo na temelju određenih činjeničnih okolnosti i na temelju prava sudionika na tom tržištu na slobodan izbor” (25). Povjeravanje i usmjeravanje podrazumijeva „aktivniju ulogu vlade od pukog poticanja” (26).

                     (220)

                     Normativni okvir koji se odnosi na industriju električnih bicikala, spomenut u uvodnim izjavama od 195. do 202., primjenjuje se na sve financijske institucije u NRK-u, uključujući financijske institucije u privatnom vlasništvu. To je potkrijepljeno činjenicom da Zakon o bankama i različite uredbe CBRC-a obuhvaćaju sve banke s kineskim kapitalom i banke sa stranim kapitalom kojima upravlja CBRC.

                     (221)

                     Nadalje, u ispitnom postupku pokazalo se da je većina ugovora o zajmovima proizvođača izvoznika u uzorku imala slične uvjete i da su kamatne stope za zajmove privatnih financijskih institucija u većini slučajeva bile slične stopama financijskih institucija u javnom vlasništvu te da su se djelomično preklapale s njima.

                     (222)

                     Budući da od privatnih financijskih institucija nisu primljene drukčije informacije, Komisija je zaključila da je vlada, kad je riječ o industriji električnih bicikala, svim financijskim institucijama (uključujući privatne financijske institucije) koje djeluju u Kini pod nadzorom CBRC-a povjerila da u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. prve alineje osnovne uredbe slijede vladine politike i industriji električnih bicikala daju zajmove po povlaštenim stopama ili ih usmjeravala na to.

                     (223)

                     Nakon objave nekoliko je zainteresiranih strana osporavalo stajalište da kineska vlada „povjerava” zadaće kineskim privatnim bankama ili ih „usmjerava”.

                     (224)

                     Prvo, jedna je stranka tvrdila da, unatoč članku 34. kineskog Zakona o bankama iz uvodne izjave 198., zakon ne obvezuje banke na usklađivanje s ciljevima industrijske politike kineske vlade. Tvrdili su da je članak 34. opća izjava bez praktičnih posljedica te da nacionalne industrijske politike imaju samo usmjeravajuću, ne i odlučujuću ulogu. Ista je strana uputila i na članak 41. kineskog Zakona o bankama u potporu svojem argumentu da kineska vlada ne može prisiliti privatne banke na bilo kakvo konkretno postupanje. Nadalje, odbila je tvrdnju da su „kamatne stope za zajmove privatnih financijskih institucija u većini slučajeva bile slične stopama financijskih institucija u javnom vlasništvu te da su se djelomično preklapale s njima” kako je navedeno u uvodnoj izjavi 221. kao valjan pokazatelj povjeravanja ili usmjeravanja. Ukratko, ta je strana tvrdila da su dostupni dokazi nedostatni za dokazivanje povjeravanja ili usmjeravanja.

                     (225)

                     Drugo, strana je tvrdila da ovlasti CBRC-a u pogledu odobravanja imenovanja rukovoditelja i administrativnih mjera koje su objašnjene u uvodnoj izjavi 200. nemaju kao posljedicu izričitu ili afirmativnu radnju prijenosa ovlasti ili zapovijedanja.

                     (226)

                     Treće, ista je strana tvrdila da sama činjenica da privatni subjekti postupaju na trgovinski neprihvatljiv način nije dovoljna za utvrđivanje povjeravanja ili usmjeravanja.

                     (227)

                     Četvrto, nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da Komisija nije provela pojedinačnu procjenu po financijskim institucijama te da se povjeravanje ili usmjeravanje ne mogu dokazati bez izvršene provjere u predmetnim financijskim institucijama.

                     (228)

                     Konačno, jedna je strana tvrdila da je Komisija pomiješala pojmove povjeravanja i usmjeravanja.

                     (229)

                     U pogledu prve, druge i treće tvrdnje Komisija podsjeća na to da ni financijske institucije ni kineska vlada nisu surađivale te stoga nisu dostavljeni nikakvi dokazi ni drukčije informacije koje bi osporavale zaključke iz prethodnih uvodnih izjava od 175. do 222. Štoviše, kineski Zakon o bankarstvu potrebno je ispitati s obzirom na sve dostupne dokaze, koji upućuju na to da su te izjave više od pukog poticanja. U pogledu četvrte tvrdnje, zbog nesuradnje ni jednu od financijskih institucija nije bilo moguće pojedinačno ocijeniti. Osim toga, javno dostupne informacije kineskih banaka u suprotnosti su s tvrdnjom da nema dokaza o povjeravanju ili usmjeravanju te da kineska vlada ne može prisiliti privatne banke na bilo kakvo postupanje. Dapače, kineska vlada usmjerava navedene privatne banke da davanjem povlaštenih zajmova pridonose ciljevima javne politike za potporu određenim poticanim sektorima. Nadalje, u nedostatku podataka koji bi upućivali na suprotno, kao što je istaknuto u prethodnoj uvodnoj izjavi 221., Komisija je utvrdila da su privatne banke primjenjivale slične uvjete i kamatne stope kao banke u javnom vlasništvu. To je pokazatelj da su privatne banke slijedile vladinu politiku zajmova koja je utvrđena Zakonom o bankama i različitim uredbama CBRC-a. Konačno, tvrdnja da je Komisija pomiješala pojmove povjeravanja i usmjeravanja nije bila dodatno potkrijepljena ni objašnjena. Komisija je, međutim, navela da se standardi „povjeravanja” i „usmjeravanja” međusobno ne isključuju jer se u oba slučaja vlada koristi privatnim tijelom kao zamjenskim putem za izvršenje financijskog doprinosa. Stoga su se te tvrdnje morale odbaciti.

               3.5.3.   Specifičnost

                     (230)

                     Kako je pokazano u uvodnim izjavama od 195. do 202., na temelju nekoliko regulatornih dokumenata usmjerenih konkretno na društva u sektoru električnih bicikala, financijske institucije usmjerava se na davanje zajmova po povlaštenim stopama industriji električnih bicikala. Na temelju tih dokumenata zaključuje se da financijske institucije daju povlaštene zajmove samo ograničenom broju industrija/društava koja postupaju u skladu s relevantnim politikama kineske vlade.

                     (231)

                     Stoga je Komisija zaključila da subvencije u obliku davanja povlaštenih zajmova nisu općenito dostupne te da su stoga specifične u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe. Povrh toga, nijedna zainteresirana strana nije dostavila dokaze koji bi upućivali na to da se davanje povlaštenih zajmova temelji na objektivnim kriterijima ili uvjetima u smislu članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe.

                     (232)

                     Nakon objave nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da davanje povlaštenih zajmova nije specifično za industriju električnih bicikala te da se ne bi trebalo smatrati da se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere. Tvrdili su da je Komisija trebala dokazati specifičnost na temelju pozitivnih dokaza. Jedna je od tih strana nadalje tvrdila da se u 13. petogodišnjem planu zapravo spominje širok raspon industrija koje nisu industrija električnih bicikala te da se njime ne utvrđuju nikakve subvencije niti nalaže njihova dodjela, već se samo potiče razvoj navedenih industrija. Ta je strana tvrdila i da se ne može zaključiti da su banke prisiljene odobravati zajmove po povlaštenim stopama.

                     (233)

                     Komisija podsjeća da se, kao prvo, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 220., normativni okvir industrije električnih bicikala primjenjuje na sve financijske institucije u NRK-u i njime se među ostalim predviđa da „poslovne banke odobravaju zajmove u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarskog i socijalnog razvoja te smjernicama industrijskih politika države”. Kao drugo, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od 96. do 139., odredbama ne samo 13. petogodišnjeg plana, već i nekoliko drugih planova vlade, utvrđuju se posebne vladine politike za potporu industriji električnih bicikala. Nadalje, zbog izostanka suradnje kineske vlade i financijskih institucija to su bile jedine dostupne informacije na temelju kojih je Komisija mogla donijeti zaključke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe. K tome, ni jedna zainteresirana strana nije dostavila dokaze kojima bi potkrijepila te tvrdnje. Naposljetku, Komisija je napomenula da se 13. petogodišnji plan, ako se ispita u odgovarajućem kontekstu, ne može smatrati pukim poticanjem te da ondje izneseni ciljevi javne potpore nisu ograničeni na većinu industrija u Kini, već izrijekom na određene industrije. Stoga su te tvrdnje odbačene.

               3.5.4.   Korist i izračun iznosa subvencije

                     (234)

                     Za izračun iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere Komisija je procijenila korist za primatelje tijekom razdoblja ispitnog postupka. U skladu s člankom 6. točkom (b) osnovne uredbe smatra se da je korist za primatelje razlika između iznosa kamata koji društvo plaća na povlašteni zajam i iznosa koji bi društvo platilo za usporedivi komercijalni zajam koji bi moglo dobiti na slobodnom tržištu.

                     (235)

                     Komisija je u tom pogledu primijetila niz posebnosti na kineskom tržištu električnih bicikala. Kako je objašnjeno u odjeljcima od 3.5.1. do 3.5.3., zajmovi koje daju kineske financijske institucije odražavaju znatnu intervenciju vlade i ne odražavaju kamatne stope uobičajene na funkcionirajućem tržištu.

                     (236)

                     Grupe proizvođača izvoznika u uzorku razlikuju se po općem financijskom stanju. Sve su grupe tijekom razdoblja ispitnog postupka ostvarile korist od različitih vrsta zajmova uz razlike u pogledu, primjerice, dospijeća, kolaterala, jamstava i ostalih povezanih uvjeta. Zbog tih dvaju razloga svaki je proizvođač izvoznik imao drukčiju prosječnu kamatnu stopu koja se temeljila na skupu primljenih zajmova.

                     (237)

                     Komisija je ocijenila financijsko stanje svake grupe proizvođača izvoznika u uzorku kako bi te posebnosti uzela u obzir. S obzirom na to, Komisija je primijenila metodologiju izračuna za davanje povlaštenih zajmova koja je uspostavljena u antisubvencijskom ispitnom postupku o toplovaljanim plosnatim proizvodima od čelika podrijetlom iz NRK-a (27) i objašnjena u uvodnim izjavama u nastavku. Na temelju toga Komisija je za svaku grupu proizvođača izvoznika u uzorku pojedinačno izračunala korist koju je ta grupa ostvarila od prakse davanja povlaštenih zajmova i tu korist pripisala predmetnom proizvodu.

               3.5.4.1.   Kreditni rejtinzi

                     (238)

                     Komisija je već u antisubvencijskom ispitnom postupku o toplovaljanim plosnatim proizvodima od čelika podrijetlom iz NRK-a (28) utvrdila da domaći kreditni rejtinzi dodijeljeni kineskim društvima nisu pouzdani, na temelju studije Međunarodnog monetarnog fonda („MMF”) (29), iz koje je vidljiva neusklađenost međunarodnih i kineskih kreditnih rejtinga, što potvrđuju nalazi ovog ispitnog postupka koji se odnose na proizvođače izvoznike u uzorku. Naime, prema MMF-u, više od 90 % kineskih obveznica ima rejting od AA do AAA koji su dodijelile lokalne agencije za kreditni rejting. To nije usporedivo s drugim tržištima kao što su tržište Unije ili SAD-a. Primjerice, na tržištu SAD-a tako visoki rejting ima manje od 2 % poduzeća. Kineske agencije za kreditni rejting, dakle, jako naginju davanju najviših ocjena na ljestvici rejtinga. Imaju ljestvice s veoma širokim rasponom i sklone su uvrštavati obveznice sa znatno različitim rizicima od neplaćanja u jednu široku kategoriju rejtinga (30).

                     (239)

                     Usto, kad ocjenjuju kineske obveznice izdane u inozemstvu, strane agencije za kreditni rejting kao što su Standard and Poor's i Moody's u pravilu povećavaju osnovni kreditni rejting izdavatelja na temelju procjene strateške važnosti društva za kinesku vladu i pouzdanosti svih implicitnih jamstava ako postoje (31). Primjerice, jedna druga međunarodna agencija za kreditni rejting, Fitch, jasno navodi da su ta jamstva, ako je primjenjivo, ključni element na kojima temelji svoje kreditne rejtinge kineskih društava (32).

                     (240)

                     Komisija je tijekom ispitnog postupka otkrila dodatne informacije kojima je dopunila tu analizu. Prvo, Komisija je utvrdila da država može izvršavati utjecaj na tržištu kreditnih rejtinga s obzirom na to da su agencije za kreditni rejting barem u djelomičnom državnom vlasništvu. Stoga je, prema dvjema studijama objavljenima 2016., na kineskom tržištu poslovalo približno 12 agencija za kreditni rejting, a većina ih je u državnom vlasništvu. Agencija za kreditni rejting u državnom vlasništvu ocijenila je ukupno 60 % svih ocijenjenih korporativnih obveznica u Kini (33).

                     (241)

                     Kineska vlada potvrdila je da je tijekom RIP-a na kineskom tržištu obveznica poslovalo 12 agencija za kreditni rejting, a deset od njih bile su domaće agencije za kreditni rejting. Poslovale su i dvije agencije za kreditni rejting koje su kinesko-strani zajednički pothvat.

                     (242)

                     Drugo, nema slobodnog ulaza na kinesko tržište kreditnih rejtinga. To je u osnovi zatvoreno tržište jer Kinesko regulatorno tijelo za vrijednosne papire („CSRC”) ili NBK mora odobriti agencije za kreditni rejting prije nego što one mogu početi poslovati (34). Tijekom razdoblja ispitnog postupka stranim agencijama za kreditni rejting nije bilo dopušteno poslovanje na kineskom domaćem tržištu jer je tržište kreditnih rejtinga pripadalo u „ograničenu” kategoriju Kataloga industrija za usmjeravanje stranih ulaganja, koji je izradila kineska vlada, te je stranim agencijama za kreditni rejting bilo zabranjeno izdavanje rejtinga domaćih obveznica. NBK je sredinom 2017. najavio da će prekomorskim agencijama za kreditni rejting biti dopušteno dodjeljivanje kreditnog rejtinga na dijelu domaćeg tržišta obveznica pod određenim uvjetima, no to još nije bilo primjenjivo tijekom razdoblja ispitnog postupka (35). Unatoč tome, u međuvremenu su strane agencije osnovale zajedničke pothvate s nekim lokalnim agencijama za kreditni rejting koje dodjeljuju kreditne rejtinge izdanjima domaćih obveznica. Međutim, ti rejtinzi dodjeljuju se prema kineskim ljestvicama rejtinga pa nisu usporedivi s međunarodnim rejtinzima, kako je prethodno objašnjeno.

                     (243)

                     Nadalje, u ispitnom postupku utvrđeno je da su proizvođači izvoznici u uzorku dobili kreditne rejtinge, ako su ih imali, samo od banaka od kojih su dobivali zajmove, a ne od bilo koje agencije za kreditni rejting.

                     (244)

                     S obzirom na situaciju opisanu u uvodnim izjavama od 238. do 243. Komisija je zaključila da kineski kreditni rejtinzi nisu pouzdana procjena kreditnog rizika odnosne imovine.

               Grupa Giant

                     (245)

                     Za potrebe ovog ispitnog postupka Grupa Giant sastojala se u Kini od jednog proizvođača izvoznika i triju društava za opskrbu ulaznim materijalima. Dodatno, jedno povezano društvo u Kini proizvodilo je električne bicikle, no nije izvozilo predmetni proizvod na tržište Unije. Ostala društva iz grupe nisu razmatrana u ovom ispitnom postupku jer nisu bila uključena u proizvodnju i prodaju električnih bicikala. Sjedište grupe nalazi se na Tajvanu, a u Kini ne postoji holding društvo koje kontrolira sva društva koja posluju u NRK-u.

                     (246)

                     Na temelju njezinih financijskih izvještaja, Grupa Giant općenito je ostvarivala dobit. Proizvođač izvoznik iz Grupe Giant ostvarivao je dobit tijekom razdoblja ispitnog postupka, no 2014. ostvario je gubitke. Dvije druge grupe društava koje se ispituju također su ostvarile gubitke tijekom razdoblja ispitnog postupka. Drugi financijski pokazatelji, primjerice omjer duga u odnosu na imovinu ili omjer pokrivenosti kamata, nisu upućivali na znatne strukturne probleme povezane sa sposobnošću tih društava da otplate dug. Grupa Giant imala je zajmove s nominalnom vrijednošću izraženom u RMB, USD, EUR i JPY koje su joj odobrile kineske financijske institucije. Grupa je potrebna sredstva od triju banaka osigurala i putem bankovnih akcepata.

                     (247)

                     Kreditni rejtinzi koje je proizvođač izvoznik iz Grupe Giant predočio Komisiji nisu dobiveni ni od koje priznate agencije za kreditni rejting nego samo od kineskih financijskih institucija u državnom vlasništvu. Ti su se kreditni rejtinzi tijekom razdoblja ispitnog postupka kretali u rasponu od AA+ do BBB+. S obzirom na općenitu iskrivljenost kineskih kreditnih rejtinga, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 238. do 243., Komisija je, s obzirom na nepostojanje rejtinga od bilo koje agencije za kreditni rejting, zaključila da ti rejtinzi nisu pouzdani.

                     (248)

                     Kako je navedeno u odjeljku 3.5.1., kineske kreditne financijske institucije nisu dostavile nikakvu procjenu kreditne sposobnosti. Kako bi utvrdila korist, Komisija je stoga morala procijeniti jesu li kamatne stope za zajmove dodijeljene Grupi Giant na tržišnoj razini.

                     (249)

                     S obzirom na nepostojanje pouzdanih i usklađenih kreditnih rejtinga za Grupu Giant i s obzirom na konkretno stanje u pogledu profitabilnosti grupe razmotreno u uvodnoj izjavi 246., Komisija je smatrala da cjelokupno financijsko stanje te grupe odgovara rejtingu BB, što je najviši rejting nakon kategorije „investicijski rejting”. „Investicijski rejting” znači da agencija za kreditni rejting smatra da se obveznicama koje je izdalo određeno društvo u dovoljnoj mjeri jamči da će ono ispuniti obvezu plaćanja tako da banke mogu u njih ulagati. Stoga su za određivanje primjerene referentne vrijednosti upotrijebljene korporativne obveznice s rejtingom BB izražene u odgovarajućim valutama i izdane tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (250)

                     Premija koja se može očekivati na obveznice koje izdaju poduzeća s tim rejtingom (BB) zatim je primijenjena na standardnu stopu na zajmove NBK-a radi utvrđivanja tržišne stope.

                     (251)

                     To uvećanje utvrđeno je izračunom relativnog raspona između indeksa korporativnih obveznica s rejtingom AA i korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u na temelju podataka društva Bloomberg za industrijske segmente. Tako izračunan relativni raspon zatim je dodan referentnoj kamatnoj stopi, kako ju je objavio NBK na dan dodjele zajma (36), i za isto razdoblje kao i za predmetni zajam. To je učinjeno pojedinačno za svaki zajam odobren društvu.

                     (252)

                     Kad je riječ o zajmovima u stranim valutama u NRK-u, situacija je jednaka u pogledu poremećaja na tržištu i nepostojanja valjanih kreditnih rejtinga jer i te zajmove odobravaju iste kineske financijske institucije. Stoga su za određivanje referentne vrijednosti, kako je prethodno utvrđeno, upotrijebljene korporativne obveznice s rejtingom BB izražene u odgovarajućim valutama i izdane tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (253)

                     Nakon objave Grupa Giant osporavala je primjenu rejtinga BB kao referentne vrijednosti za opće financijsko stanje grupe. Tvrdila je da Komisija prije objave nije navela zahtjev prema kojem se samo kreditni rejtinzi koje su dodijelile neovisne i specijalizirane agencije za kreditni rejting, kao što su Standard & Poor's, Moody's ili Fitch, smatraju prihvatljivim dokazima te da ni u jednom trenutku nije zatražila predočenje takvih dokaza. Grupa Giant tvrdila je i da bi odabrana referentna vrijednost trebala odražavati tržišne uvjete koji prevladavaju u Kini te da bi prikladnija referentna vrijednost trebala biti ona na temelju Tajvana ili Hong Konga. Tvrdila je i da Komisija nije dostatno objasnila zašto Giant unatoč svojim pozitivnim financijskim pokazateljima ne ispunjava uvjete za kreditni rejting u kategoriji investicijskog rejtinga, napomenuvši da je riječ o globalnoj grupi čije je matično društvo uvršteno na tajvansku burzu i čije su informacije o kreditnoj sposobnosti javno dostupne.

                     (254)

                     Kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama od 238. do 244., ispitnim je postupkom utvrđeno da kineski kreditni rejtinzi nisu pouzdana procjena kreditnog rizika odnosne imovine. Društvo isto tako nije osiguralo pouzdane i usklađene kreditne rejtinge tijekom ispitnog postupka. Komisija podsjeća da zbog nesuradnje financijskih institucija nije mogla provjeriti pouzdanost postupaka utvrđivanja kreditnog rejtinga koje one primjenjuju, uključujući postupke u odnosu na predmetnog proizvođača izvoznika. Stoga je Komisija smatrala da je prikladno upotrijebiti referentnu vrijednost BB, kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 245. do 252. Stoga je ta tvrdnja odbačena. U tom se smislu podsjeća i da je upitnik koji je poslan proizvođačima izvoznicima doista uključivao zahtjev za dostavu njihovih kreditnih rejtinga te zahtjev za dostavu potpunih podataka o društvima u zadanom roku, što je i jasno navedeno u upitniku. Međutim, nisu dostavljeni nikakvi drugi podaci o kreditnoj sposobnosti društva osim onih koje je Komisija već analizirala. Stoga je odbačena i tvrdnja da Komisija ni u jednom trenutku nije zatražila dostavu tih informacija.

                     (255)

                     Kad je riječ o tvrdnji da je Komisija trebala odabrati referentnu vrijednost na temelju Tajvana ili Hong Konga, čini se da se ona temelji na pretpostavci da je SAD odabran kao referentna vrijednost za kamatne stope, što nije točno. Kao što je detaljno objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 251., relativni raspon, a ne kamatna stopa, dobiven je izračunom s pomoću indeksa korporativnih obveznica s rejtingom AA i korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u na temelju podataka društva Bloomberg za industrijske segmente. Isto tako, kako je dodatno objašnjeno u uvodnoj izjavi 293. u nastavku, navedeni je relativni raspon neutralan prema svim zemljama. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               Grupa Jinhua Vision

                     (256)

                     Za potrebe ovog ispitnog postupka Grupa Jinhua Vision sastojala se od dvaju proizvođača izvoznika, od kojih je jedan prestao s radom tijekom RIP-a, i od jednog društva koje je proizvođače izvoznike opskrbljivalo ulaznim materijalima. Ostala društva iz grupe nisu razmatrana u ovom ispitnom postupku jer nisu bila uključena u proizvodnju i prodaju električnih bicikala. Sjedište grupe nalazi se u Jinhui u Kini.

                     (257)

                     Dva proizvođača izvoznika iz Grupe Jinhua Vision iskazali su različita stanja s obzirom na dobit. Društvo Jinhua Vision Co., Ltd. općenito je ostvarivalo dobit tijekom RIP-a dok je društvo Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. iskazalo gubitke 2017. te je 2018. prestalo s radom. Nadalje, ostali financijski pokazatelji, primjerice, omjer duga u odnosu na imovinu, nisu upućivali na znatne strukturne probleme povezane sa sposobnošću tih društava da otplate dug. Oba proizvođača izvoznika iz Grupe Jinhua Vision imali su zajmove s nominalnom vrijednošću izraženom u RMB koje su im odobrile kineske financijske institucije.

                     (258)

                     Komisija je napomenula da su društvu Jinhua Vision Co., Ltd. obje financijske institucije koje su mu dale zajmove (od kojih je jedna u državnom vlasništvu) dodijelile kreditne rejtinge A. Usto, društvu Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. jedna financijska institucija u državnom vlasništvu, koja je odobravala zajmove društvu Jinua Vision Co., Ltd., dodijelila je kreditni rejting BBB+, a druga financijska institucija dodijelila mu je kreditni rejting A. S obzirom na općenitu iskrivljenost kineskih kreditnih rejtinga, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 238. do 243., i specifičnu profitabilnost razmotrenu u uvodnoj izjavi 257., Komisija je zaključila da ti rejtinzi nisu pouzdani.

                     (259)

                     Stoga je Komisija smatrala da opće financijsko stanje predmetne grupe opravdava primjenu opće referentne vrijednosti te je obveznicama grupe dodijelila najvišu ocjenu u kategoriji „neinvesticijskog rejtinga”, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 248. do 252. Stoga su za određivanje primjerene referentne vrijednosti upotrijebljene korporativne obveznice s rejtingom BB izražene u odgovarajućim valutama i izdane tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (260)

                     Nakon objave Grupa Jinhua Vision i CCCME (potonji na općoj razini) osporavali su primjenu rejtinga BB kao referentne vrijednosti za financijsko stanje društva. Tvrdili su da je neopravdano upotrebljavati korporativne obveznice s rejtingom BB radi utvrđivanja prikladne referentne vrijednosti bez odgovarajućeg razmatranja financijske situacije društva.

                     (261)

                     Predmetni proizvođač izvoznik nije dostavio dodatne dokaze u potporu drukčijem kreditnom rejtingu. Stoga je taj argument odbačen iz istih razloga koji se navode u prethodnim uvodnim izjavama 254. i 255.

               Grupa Yadea

                     (262)

                     Za potrebe ovog ispitnog postupka Grupa Yadea u Kini sastojala se od dvaju proizvođača (Yadea Group Co., Ltd. i Tianjin Yadea Co., Ltd.), jednog trgovca izvoznika (Wuxi Yadea Export-Import Co., Ltd.) i dvaju društava koja su jednog od proizvođača opskrbljivali ulaznim materijalima (Jiangsu Yadea Technology Development Co., Ltd i Wuxi Xingwei Vehicle Fittings Co., Ltd.). Ostala društva iz grupe nisu razmatrana u ovom ispitnom postupku jer nisu bila uključena u proizvodnju i prodaju električnih bicikala. Sjedište grupe nalazi se u Wuxiju u Kini.

                     (263)

                     Na temelju njihovih financijskih izvještaja, dva proizvođača iz Grupe Yadea općenito su ostvarivala dobit. Međutim, ako se pogleda operativna dobit, društvo Yadea Group Co., Ltd. iskazalo je negativnu profitabilnost za 2017. Njegova ukupna dobit 2017. temeljila se isključivo na dohotku od dugoročnih kapitalnih ulaganja.

                     (264)

                     Iako je to od nje zatraženo, Grupa Yadea nije dostavila nikakve informacije o svojem kreditnom rejtingu.

                     (265)

                     Iako nijedno od društava iz Grupe Yadea koja proizvode predmetni proizvod nije imalo zajmove tijekom razdoblja ispitnog postupka, grupa je potrebna sredstva osigurala bankovnim akceptima od četiriju banaka u privatnom i državnom vlasništvu.

                     (266)

                     S obzirom na općenitu iskrivljenost kineskih kreditnih rejtinga, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 238. do 243. i specifičnu profitabilnost razmotrenu u uvodnoj izjavi 263., Komisija je smatrala da opće financijsko stanje predmetne grupe opravdava primjenu opće referentne vrijednosti pa je obveznicama grupe dodijelila najvišu ocjenu u kategoriji „neinvesticijskog rejtinga”, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 248. do 252. Stoga su za određivanje primjerene referentne vrijednosti upotrijebljene korporativne obveznice s rejtingom BB izražene u odgovarajućim valutama i izdane tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               Grupa Rununion:

                     (267)

                     Za potrebe ovog ispitnog postupka Grupa Rununion sastojala se od jednog proizvođača izvoznika, Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd., i jednog društva koje tom proizvođaču izvozniku daje zemljište u zakup, Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory. Ostala društva iz grupe nisu razmatrana u ovom ispitnom postupku jer nisu bila uključena u proizvodnju i prodaju električnih bicikala. Sva društva grupe nalaze se u Kini.

                     (268)

                     Iako se činilo da je proizvođač izvoznik bio financijski u dobrom stanju, s obzirom na to da je 2016. i 2017. ostvarivao dobit, stanje njegova povezanog društva bilo je drukčije, tj. 2016. ostvarilo je gubitak. Akumulirani gubici tog društva bili su više od 20 puta veći od njegova uplaćenog kapitala.

                     (269)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka taj proizvođač izvoznik osigurao je potrebna sredstva od dviju banaka u državnom vlasništvu putem bankovnih akcepata. Ti bankovni akcepti činili su više od 25 % njegove ukupne bilance. Povezano društvo Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory, koje daje zemljište u zakup, osiguralo si je potrebna sredstva putem zajma koji mu je dalo povezano društvo.

                     (270)

                     Nadalje, ostali financijski pokazatelji, primjerice, omjer duga u odnosu na imovinu ili omjer pokrivenosti kamata, nisu upućivali na znatne strukturne probleme povezane sa sposobnošću tih društava da otplate dug.

                     (271)

                     Komisija je napomenula da je jedna kineska financijska institucija u državnom vlasništvu dodijelila društvu Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd kreditni rejting BBB+, dok društvo Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory nije dostavilo nikakve informacije o kreditnom rejtingu. S obzirom na općenitu iskrivljenost kineskih kreditnih rejtinga, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 238. do 243. i specifičnu profitabilnost razmotrenu u uvodnim izjavama od 268. do 270., Komisija je zaključila da taj rejting nije pouzdan.

                     (272)

                     Stoga je Komisija smatrala da opće financijsko stanje predmetne grupe opravdava primjenu opće referentne vrijednosti te je obveznicama grupe dodijelila najvišu ocjenu u kategoriji „neinvesticijskog rejtinga”, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 236. do 240. Stoga su za određivanje primjerene referentne vrijednosti upotrijebljene korporativne obveznice s rejtingom BB izražene u odgovarajućim valutama i izdane tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (273)

                     Nakon objave Grupa Rununion osporavala je primjenu rejtinga BB kao referentne vrijednosti za financijsko stanje društva. Tvrdila je da je neopravdano upotrebljavati korporativne obveznice s rejtingom BB radi utvrđivanja prikladne referentne vrijednosti bez odgovarajućeg razmatranja financijske situacije društva.

                     (274)

                     Predmetni proizvođač izvoznik nije dostavio dodatne dokaze u potporu drukčijem kreditnom rejtingu. Stoga je taj argument odbačen iz istih razloga koji se navode u prethodnim uvodnim izjavama 254. i 255.

               Grupa Bodo:

                     (275)

                     Za potrebe ovog ispitnog postupka Grupa Bodo sastojala se od jednog proizvođača izvoznika, Bodo Vehicle Group Co., Ltd. („Bodo”), i jednog društva (Tianjin Xinbao Vehicle Industry Co., Ltd ili „Xinbao”) koje je služilo kao jamac za niz zajmova. Ostala društva iz grupe nisu razmatrana u ovom ispitnom postupku jer nisu bila uključena u proizvodnju i prodaju električnih bicikala. Sva društva grupe nalaze se u Kini.

                     (276)

                     Iako se činilo da su oba društva bila financijski održiva tijekom razmatranog razdoblja, društvo Xinbao ostvarilo je gubitak 2017.

                     (277)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka predmetni proizvođač izvoznik osigurao je potrebna sredstva od jedne privatne kineske financijske institucije putem financijskog leasinga i od dviju banaka u državnom vlasništvu putem bankovnih akcepata.

                     (278)

                     Za zajmove koje je društvo Bodo ugovorilo s kineskom bankom u državnom vlasništvu jamčilo je društvo s nižim kreditnim rejtingom od društva Bodo i upotrijebljeni je kolateral pripadao drugom povezanom društvu pa je pouzdanost tog jamstva dovedena pod sumnju.

                     (279)

                     Jedna kineska financijska institucija u državnom vlasništvu dodijelila je društvu Bodo kreditni rejting AA, a kreditni rejting društva Xinbao tijekom RIP-a pogoršao se s A na BBB+. S obzirom na općenitu iskrivljenost kineskih kreditnih rejtinga, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 238. do 243. i specifičnu profitabilnost razmotrenu u uvodnim izjavama od 276. do 278., Komisija je zaključila da taj rejting nije pouzdan.

                     (280)

                     S obzirom na općenitu iskrivljenost kineskih kreditnih rejtinga, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 238. do 243. i specifičnu profitabilnost razmotrenu u uvodnim izjavama od 276. do 278., Komisija je smatrala da opće financijsko stanje grupe opravdava primjenu opće referentne vrijednosti pa je obveznicama grupe dodijelila najvišu ocjenu u kategoriji „neinvesticijskog rejtinga”, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 217. do 221. Stoga su za određivanje primjerene referentne vrijednosti upotrijebljene korporativne obveznice s rejtingom BB izražene u odgovarajućim valutama i izdane tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (281)

                     Nakon objave Grupa Bodo osporavala je primjenu rejtinga BB kao referentne vrijednosti za financijsko stanje društva. Tvrdila je da je neopravdano upotrebljavati korporativne obveznice s rejtingom BB radi utvrđivanja prikladne referentne vrijednosti bez odgovarajućeg razmatranja financijske situacije društva.

                     (282)

                     Predmetni proizvođač izvoznik nije dostavio dodatne dokaze u potporu drukčijem kreditnom rejtingu. Stoga je taj argument odbačen iz istih razloga koji se navode u prethodnim uvodnim izjavama 254. i 255.

               3.5.4.2.   Zajmovi

                     (283)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 234., u skladu s člankom 6. točkom (b) osnovne uredbe, smatra se da je korist za primatelje razlika između iznosa kamata koji društvo plaća na povlašteni zajam i iznosa koji bi društvo platilo za usporedivi komercijalni zajam koji bi moglo dobiti na slobodnom tržištu.

                     (284)

                     Za zajmove i financijski leasing u RMB vanjska referentna vrijednost za usporedivi komercijalni zajam utvrđena je upotrebom važećih kamatnih stopa kako ih je odredila Narodna banka Kine, korigiranih odgovarajućim uvećanjem (tako da odražavaju rejting BB). To uvećanje utvrđeno je upotrebom prosječnog relativnog raspona između obveznica koje su izdala društva u SAD-u s rejtingom A i BB na temelju podataka društva Bloomberg za industrijske segmente. Poseban raspon primijenjen je za svako pojedinačno razdoblje (tri mjeseca, šest mjeseci, jedna godina itd.) i dodan referentnim kamatnim stopama. To je učinjeno pojedinačno za svaki zajam odobren predmetnom proizvođaču izvozniku.

                     (285)

                     Nakon objave dvije su zainteresirane strane tvrdile da je kineska financijska institucija koja je društvu u uzorku pružila financijski leasing u privatnom vlasništvu te da se ne može smatrati državnim tijelom u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe. Strane su tvrdile i da financijski leasing nije zajam jer ne uključuje zaduženje i otplatu s kamatama, s obzirom na to da je riječ samo o zakupu. Nadalje, tvrdile su da su objava izjednačenog mjesečnog obroka i izračun koristi bili nedostatni.

                     (286)

                     U tom smislu upućuje se na uvodne izjave od 218. do 229. u kojima se zaključuje da je vlada svim financijskim institucijama (uključujući privatne financijske institucije) koje djeluju u Kini pod nadzorom CBRC-a povjerila da u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. prve alineje osnovne uredbe slijede vladine politike i osiguravaju zajmove po povlaštenim stopama za industriju električnih bicikala ili ih usmjeravala na to.

                     (287)

                     Kad je riječ o kvalifikaciji te vrste financijske transakcije, treba napomenuti da je predmetno društvo u uzorku uknjižilo dio troškova uključenih u takvu transakciju kao kamatni rashod te da takvu financijsku transakciju također priznaje kreditni referentni centar NBK-a kao zajam.

                     (288)

                     Kad je riječ o objavi, Komisija je smatrala da je dostavila detaljna objašnjenja u vezi s metodologijom primijenjenom za izračun izjednačenog mjesečnog obroka te je dostavila i sve formule upotrijebljene za izračun ostvarene koristi.

                     (289)

                     Za zajmove s nominalnom vrijednošću u USD vanjska referentna vrijednost za usporedivi komercijalni zajam utvrđena je upotrebom važećih kamatnih stopa USD LIBOR za pojedinačni mjesec s dospijećem tri mjeseca ili šest mjeseci, korigiranih odgovarajućim uvećanjem (tako da odražavaju rejting BB). To uvećanje utvrđeno je upotrebom prosječnog relativnog raspona između obveznica koje su izdala društva u SAD-u s rejtingom A i BB na temelju podataka društva Bloomberg za industrijske segmente. Poseban raspon primijenjen je za svako pojedinačno razdoblje (tri mjeseca, šest mjeseci, jedna godina itd.) i dodan referentnim kamatnim stopama. To je učinjeno pojedinačno za svaki zajam odobren predmetnom proizvođaču izvozniku.

                     (290)

                     Za zajmove s nominalnom vrijednošću u EUR vanjska referentna vrijednost za usporedivi komercijalni zajam utvrđena je upotrebom prosječne stope indeksa ICE BofAML Euro High Yield tijekom RIP-a. Taj se indeks sastoji od vrijednosnih papira s rejtingom nižim od „investicijskog rejtinga” (na temelju prosjeka agencija Moody's, S&P i Fitch).

                     (291)

                     Za zajmove s nominalnom vrijednošću u JPY nisu nađeni podaci o obveznicama koje su izdala društva s rejtingom BB na japanskom tržištu za industrijske segmente. Budući da se Japan nalazi na sličnom stupnju gospodarskog razvoja kao i SAD, Komisija je smatrala da su prosječne stope LIBOR u USD najprikladnije zamjenske stope za zajmove izražene u JPY.

                     (292)

                     Nakon objave CCCME i tri od pet društava u uzorku osporavali su metodu Komisije prema kojoj se za izračun koristi od povlaštenih zajmova upotrebljava relativni raspon između korporativnih obveznica s rejtingom AA i korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u. Sve su strane tvrdile da je Komisija trebala upotrijebiti apsolutni raspon umjesto relativnog raspona između obveznica s rejtingom AA i obveznica s rejtingom BB u SAD-u. Za to je iznio sljedeće glavne razloge:

                                 —

                                 Relativni raspon mijenja se ovisno o promjeni osnovne kamatne stope u SAD-u: što je kamatna stopa niža, to je posljedično uvećanje veće.

                                 —

                                 Posljedična referentna vrijednost mijenja se ovisno o referentnoj stopi NBK-a na koju se primjenjuje. Što je referentna stopa NBK-a viša, to je posljedična referentna vrijednost veća.

                     (293)

                     Ti su argumenti već izneseni u predmetu o toplovaljanim plosnatim proizvodima od čelika (37) te predmetu o gumama (38). Kako je vidljivo iz uvodnih izjava od 175. do 187. predmeta o toplovaljanim plosnatim proizvodima od čelika, Komisija je odbacila te argumente zbog sljedećih razloga:

                                 —

                                 Prvo, iako je Komisija priznala da poslovne banke obično upotrebljavaju uvećanje izraženo u apsolutnom smislu, utvrdila je da se čini da se ta praksa uglavnom temelji na praktičnim razlozima jer je kamatna stopa u konačnici apsolutni broj. Međutim, taj apsolutni broj prikaz je procjene rizika koja se temelji na relativnoj ocjeni. Rizik neplaćanja za društva s rejtingom BB veći je za X % od rizika neplaćanja za vladu ili društvo bez rizika. Riječ je o relativnoj ocjeni.

                                 —

                                 Drugo, kamatne stope ne odražavaju samo profil rizičnosti društva nego i rizike povezane sa zemljom i valutom. Relativni raspon stoga odražava promjene temeljnih tržišnih uvjeta, što nije slučaj pri upotrebi logike apsolutnog raspona. Rizik povezan sa zemljom i valutom često se, kao u ovom slučaju, mijenja s vremenom, a promjene se razlikuju od zemlje do zemlje. Stoga se nerizične kamatne stope s vremenom znatno mijenjaju i ponekad su niže u SAD-u, a ponekad u Kini. Te su razlike povezane s čimbenicima kao što su utvrđeni i očekivani rast BDP-a, gospodarsko raspoloženje i razine inflacije. Budući da se nerizična kamatna stopa mijenja s vremenom, isti nominalni apsolutni raspon može značiti vrlo različitu procjenu rizika. Na primjer, ako banka procijeni da je rizik od neplaćanja povezan s društvom viši od nerizične kamatne stope za 10 % (relativna procjena), posljedični apsolutni raspon može biti između 0,1 % (pri nerizičnoj kamatnoj stopi od 1 %) i 1 % (pri nerizičnoj stopi od 10 %). Stoga je iz perspektive ulagatelja relativni raspon bolji mjerni instrument jer odražava opseg raspona prihoda i način na koji na njega utječe osnovna kamatna stopa.

                                 —

                                 Treće, relativni je raspon također neutralan prema svim zemljama. Na primjer, ako je nerizična kamatna stopa u SAD-u niža od nerizične kamatne stope u Kini, primjenom te metode dobit će se više apsolutne vrijednosti uvećanja. S druge strane, ako je nerizična kamatna stopa u Kini niža od nerizične kamatne stope u SAD-u, primjenom te metode dobit će se niže apsolutne vrijednosti uvećanja.

                                 —

                                 Nadalje, upotrebom relativnog raspona obuhvaćaju se promjene u temeljnim tržišnim uvjetima za pojedine zemlje, a te promjene nisu izražene kada se slijedi logika apsolutnog raspona, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 292.

                     (294)

                     Zbog tih je razloga, koji su jednako valjani za potrebe trenutačnog ispitnog postupka, Komisija zadržala svoje stajalište da metoda relativnog raspona bolje odražava premiju rizika koju bi financijska institucija primijenila na kineske proizvođače izvoznike na nenarušenom tržištu, posebno s obzirom na drukčije kretanje osnovne kamatne stope u NRK-u i SAD-u tijekom vremena.

                     (295)

                     Osim toga, Grupa Giant tvrdila je da se prosječne stope LIBOR u USD ne bi trebale upotrebljavati kao zamjenske stope za zajmove nominirane u JPY i da je trebalo upotrijebiti kreditnu stopu koja je doista postojala za kredite denominirane u JPY.

                     (296)

                     Komisija je već u uvodnoj izjavi 291. objasnila zašto smatra da su prosječne stope LIBOR u USD najprikladnije zamjenske stope za zajmove izražene u JPY. Isto tako nisu dostavljeni nikakvi dokazi za slične transakcije na japanskom tržištu. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               3.5.4.3.   Kreditne linije

                     (297)

                     Ispitnim postupkom dokazano je da su kineske financijske institucije ne samo davale zajmove svakom od proizvođača izvoznika u uzorku nego su im uz njih odobravale i kreditne linije. Riječ je bila o okvirnim sporazumima na temelju kojih je banka omogućila proizvođaču izvozniku u uzorku da povuče određeni maksimalni iznos sredstava u obliku različitih dužničkih instrumenata (zajmovi, dokumentarne mjenice, trgovački zajmovi itd.). U normalnim tržišnim okolnostima za takve kreditne linije u pravilu bi se plaćala takozvana naknada za „obradu” ili „otvaranje” kako bi se bankama nadoknadili troškovi i rizici za otvaranje kreditne linije, ali i naknade za produljenje koje se naplaćuju godišnje za produljenje valjanosti kreditnih linija. Međutim, Komisija je utvrdila da su neki proizvođači izvoznici u uzorku ostvarili koristi od kreditnih linija koje su dobili bez naknade.

                     (298)

                     U skladu s člankom 6. točkom (d) podtočkom ii. osnovne uredbe smatra se da je ta korist za primatelje razlika između iznosa koji je predmetni proizvođač izvoznik platio za dobivanje kreditnih linija od kineskih financijskih institucija i iznosa koji bi platio za usporedivu komercijalnu kreditnu liniju raspoloživu na tržištu, koja služi kao referentnu vrijednost.

                     (299)

                     Primjerena referentna vrijednost naknade za obradu utvrđena je u iznosu od 1,5 %, na temelju javno dostupnih podataka (39) za otvaranje sličnih kreditnih linija. Za kreditne linije koje su postojale prije RIP-a i produljene su dok je trajao, kao referentna vrijednost, na temelju istog izvora, upotrijebljena je naknada za produljenje od 1,25 %. Iznos naknade za obradu/produljenje obično se plaća godišnje. Zbog toga iznos naknade za obradu/produljenje nije raspodijeljen na razdoblje trajanja kreditne linije.

                     (300)

                     Visina naknada upotrijebljena kao referentna vrijednost primijenjena je razmjerno iznosu svake predmetne kreditne linije kako bi se dobio iznos subvencije (umanjen za naknade koje su stvarno plaćene).

                     (301)

                     Nakon objave jedan je proizvođač izvoznik osporavao procjenu Komisije da su mu ugovorima o kreditnoj liniji dodijeljene koristi. Za to je iznio sljedeće glavne razloge:

                                 —

                                 Prvo, ugovori o kreditnoj liniji samo su okvirni aranžmani za buduće pojedinačne zajmove te se njima stoga ne dodjeljuju koristi društvu. Tvrdio je da su koristi izračunane iz neobvezujućih/neuporabljenih kreditnih linija.

                                 —

                                 Drugo, banka ima vrlo niske troškove pri sklapanju ugovorâ o kreditnoj liniji.

                                 —

                                 Treće, ugovor o kreditnoj liniji bez administrativnih pristojbi nije specifičan za industriju električnih bicikala.

                                 —

                                 Četvrto, Komisija je upotrijebila neodgovarajuću referentnu vrijednost za izračun koristi dodijeljenih na temelju ugovorâ o kreditnoj liniji. Ta je strana tvrdila da Komisija nije uspjela dokazati da referentna vrijednost naknade za obradu odgovara istoj vrsti ugovorâ o kreditnoj liniji kao i one koje se primjenjuju na tu stranu.

                     (302)

                     Komisija se ne slaže s iznesenim argumentima zbog razloga navedenih u nastavku:

                                 —

                                 Kad je riječ o prvom argumentu, Komisija je izračunala korist samo za one kreditne linije koje su stvarno u uporabi, ne i za neobvezujuće/neuporabljene kreditne linije, kako je navedeno u tvrdnji.

                                 —

                                 Kad je riječ o drugom argumentu, trošak koji je nastao banci nije odlučujući čimbenik pri ocjenjivanju odgovarajuće referentne vrijednosti, nego su to prevladavajući tržišni uvjeti za dobivanje sličnih kreditnih linija. Nadalje, zbog nesuradnje financijskih institucija nije bilo moguće utvrditi nikakve stvarne troškove ili usporedive naknade u Kini. Stoga je Komisija bila primorana upotrijebiti raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 141. do 155.

                                 —

                                 Kad je riječ o trećem argumentu, zbog nesuradnje financijskih institucija Komisija nije mogla utvrditi u kojoj su mjeri drugi sektori imali koristi od kreditnih linija koje su dane besplatno ili uz manju naknadu od primjerene. Unatoč tomu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 217., podsjeća se da se normativni okvir industrije električnih bicikala primjenjuje na sve financijske institucije u NRK-u i njime se među ostalim predviđa da „poslovne banke odobravaju zajmove u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarskog i socijalnog razvoja te smjernicama industrijskih politika države”. Podsjeća se i da, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od 98. do 140., odredbama ne samo 13. petogodišnjeg plana, već i nekoliko drugih planova vlade, utvrđuju se posebne vladine politike za potporu industriji električnih bicikala. Komisija je na temelju dostupnih informacija zaključila da je ta potpora sužena na odabranu skupinu određenih poticanih industrija, za razliku od široke dostupnosti većini gospodarskih sektora u NRK-u. Stoga su te tvrdnje odbačene.

                                 —

                                 Kad je riječ o četvrtom argumentu, Komisija podsjeća da zbog nesuradnje financijskih institucija nije bilo moguće provjeriti specifičnosti mehanizama kreditnih linija na kineskom tržištu. Isto tako, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 141. do 155., Komisija je morala upotrijebiti raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe, uključujući najbolju raspoloživu referentnu vrijednost za naknade za kreditne linije. Konačno, specifičnosti koje je ta strana navela u vezi sa svojim kreditnim linijama dostavljene su tek nakon objave, što znači znatno nakon rokova utvrđenih u upitniku za pružanje takvih informacija. S obzirom na vrlo kasnu fazu postupka, takve informacije više nije bilo moguće provjeriti. Osim toga, takva bi provjera zahtijevala suradnju predmetnih financijskih subjekata, koja je također izostala.

                     (303)

                     Iz prethodno navedenih razloga sve su tvrdnje iznesene u vezi s time odbačene.

               3.5.4.4.   Bankovni akcepti

               Općenito

                     (304)

                     Bankovni akcepti financijski su proizvodi namijenjeni razvoju aktivnijeg domaćeg tržišta novca proširenjem kreditnih mogućnosti. Temelje se na navodnoj pouzdanosti kineskog bankovnog sektora, pri čemu banke koje sklapaju sporazume o bankovnim akceptima bezuvjetno jamče da će na određeni datum isplatiti određen iznos. Stoga su bankovni akcepti oblik kredita pri kojem banke preuzimaju obveze kupaca prema dobavljačima i na dogovoreni datum prenose dogovoreni iznos dobavljačima. Do tog je datuma kupac dužan prenijeti taj isti iznos banci. Datum plaćanja banci može odgovarati roku za plaćanje koji je dogovoren s dobavljačem ili se može raditi o kasnijem datumu. U ispitnom postupku utvrđeno je da je datum otplate banci u mnogim slučajevima bio nakon datuma plaćanja dobavljaču. Utvrđeno je da je kašnjenje plaćanja ponekad bilo od četiri do šest mjeseci nakon datuma dospijeća fakture. Zbog toga, uz to što služi kao bankovno jamstvo, taj financijski proizvod u nekim slučajevima kupcu omogućuje produljenje roka za plaćanje, u obliku de facto zajma.

                     (305)

                     U ispitnom postupku utvrđeno je da se bankovni akcepti općenito izdaju u okviru sporazuma o bankovnim akceptima u kojem se navodi identitet banke, dobavljača i kupca, obveze banke i kupca te se detaljno navode vrijednosti po dobavljaču, rok i dostavljeno jamstvo. Bankovni akcepti obično su se izdavali na mjesečnoj osnovi.

                     (306)

                     U pogledu banaka, vrijednosnice bankovnih akcepata priznaju se kao obveze prema nositelju bankovnog akcepta i imovina prema proizvođačima izvoznicima u uzorku u njihovim bilancama. Isto tako, iako su neki bankovni akcepti bili obuhvaćeni kreditnom linijom, čini se da to ne zahtijeva kineskim zakonima.

                     (307)

                     Dobavljač robe u svojstvu nositelja izdanog bankovnog akcepta ima mogućnost da banka izdavateljica diskontira bankovni akcept prije datuma dospijeća izvorne fakture ili čekati datum dospijeća kad mu se taj iznos isplaćuje u cijelosti ili iskoristiti bankovni akcept kao sredstvo plaćanja za svoje obveze prema drugim stranama.

                     (308)

                     Ovisno o dogovoru kupca i prodavatelja, bankovni akcepti mogu se navesti kao standardno sredstvo plaćanja u kupoprodajnim ugovorima zajedno s drugim sredstvima kao što je doznaka ili novčani nalog.

                     (309)

                     Jedan proizvođač izvoznik u uzorku dostavio je primjedbe tijekom ispitnog postupka i naveo da se bankovni akcepti ne mogu smatrati zajmovima na temelju toga što su za zajmove potrebni čin posuđivanja, otplaćivanje i plaćanje kamata dok se bankovni akcepti sastoje od obećanja otplate. Nadalje je tvrdio da su bankovni akcepti način plaćanja koji ne uključuje nikakav izravan prijenos sredstava. Na istu je temu drugi proizvođač izvoznik ponovio da nije bilo prijenosa sredstava, tvrdeći da u njegovoj računovodstvenoj evidenciji bankovni akcepti nisu prikazani kao obveze prema banci, već kao obveze prema dobavljačima na temelju izdanih vrijednosnica. Spomenuti proizvođač izvoznik također je naveo da je u njegovu konkretnom slučaju novac prenesen dobavljaču morao biti uplaćen prije datuma dospijeća bankovnog akcepta i da je banka povukla novac s njegova računa na datum dospijeća bankovnog akcepta radi daljnjeg plaćanja dobavljačima, kako je dogovoreno s predmetnim dobavljačem. Dodatno je naveo da nije ostvario nikakvu korist ako je bankovni akcept bio diskontiran prije svojeg datuma dospijeća te da nema saznanja o tome je li bankovni akcept doista bio diskontiran.

                     (310)

                     U vezi s tim prvo bi trebalo napomenuti da kreditni referentni centar NBK-a priznaje bankovne akcepte kao obveze prema bankama koje su na istoj razini kao zajmovi, akreditivi ili financiranje trgovine. Vrijedi napomenuti i da sredstva kreditnog referentnog centra NBK-a potječu od financijskih institucija koje dodjeljuju različite vrste zajmova te da stoga te financijske institucije priznaju bankovne akcepte kao obveze. Nadalje, u sporazumima o bankovnim akceptima koji su prikupljeni tijekom ispitnog postupka predviđa se da banka, ako kupac ne izvrši isplatu u cijelosti na datum isteka bankovnog akcepta, prema neplaćenom iznosu postupa kao i prema nepodmirenom zajmu.

                     (311)

                     Usto, Komisija je smatrala da se bankovni akcepti koje je dobio kupac sastoje od prijenosa sredstava jer se bankovni akcepti koriste kao sredstvo plaćanja na istoj razini kao i novčani nalozi, tj. nakon što se bankovni akcept preda dobavljaču, smatra se da je društvo platilo odgovarajući račun. Dokaz tomu je i činjenica da se nakon doznačivanja bankovnog akcepta dobavljaču s jedne strane obično smanjuju obveze kupca prema dobavljaču, a s druge se strane za odgovarajući iznos povećavaju obveze kupca prema banci. U tom se kontekstu također smatrala nebitnom činjenica da su navedene obveze u računovodstvenoj evidenciji društva priznate kao vrijednosnice izdane dobavljačima, a ne bankama. U svakom slučaju, u revidiranim financijskim izvještajima te obveze nisu prikazane kao obveze prema dobavljačima, već kao vrijednosnice izdane dobavljačima bez navođenja identiteta vjerovnika.

                     (312)

                     Kad je riječ o novčanim tokovima, Komisija je smatrala da su primjedbe koje je dostavio predmetni proizvođač izvoznik bile proturječne utoliko što je on tvrdio da je, s jedne strane, morao prenijeti sredstva prije datuma dospijeća bankovnog akcepta kako bi osigurao plaćanje sa svojeg računa dobavljaču, dok s druge strane nije imao saznanja o tome jesu li zadužnice diskontirane i kada je plaćanje stvarno provedeno. Štoviše, ta strana nije dostavila dokaze o stvarnim očekivanim prijenosima sredstava banci. Na temelju navedenoga te su se tvrdnje morale odbaciti.

                     (313)

                     Drugi proizvođač izvoznik ponovio je da nije ostvario nikakvu korist od sustava bankovnih akcepata jer u njegovu slučaju nisu izvršena plaćanja nakon roka dospijeća računâ ili bankovnog akcepta. Na istu je temu nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo da se bankovni akcepti ne bi trebali smatrati zajmovima zbog toga što svojim korisnicima ne omogućuju duže rokove plaćanja te da način na koji nacionalno pravo karakterizira određene instrumente nije relevantan za njihovu karakterizaciju na temelju prava WTO-a.

                     (314)

                     U tom smislu, iako je ispitnim postupkom potvrđeno da su u slučaju navedenog proizvođača izvoznika sva plaćanja izvršena u roku dospijeća računa ili bankovnih akcepata, podsjeća se da je sustav bankovnih akcepata svim proizvođačima izvoznicima pružao uslugu – po povlaštenoj cijeni kojom je ostvarena korist protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere kako je opisano u uvodnim izjavama od 323. do 342. u nastavku – pri čemu se smatralo da su obveze prema dobavljačima plaćene i prenesene u obveze prema bankama, koje su obećale plaćanje dobavljačima do roka dospijeća bankovnih akcepata. Kad je riječ o uvjetima plaćanja, dokazi dostupni Komisiji pokazuju da je u slučaju nekoliko proizvođača izvoznika zahvaljujući uporabi bankovnih akcepata doista produljen rok plaćanja povezanih računa i da na takve de facto zajmove nisu obračunane kamate. Prema tome, iako se bankovni akcepti navodno ne smiju koristiti u svrhu produljenja rokova plaćanja, raspoloživi dokazi pokazali su suprotno. U svakom slučaju, Komisija je smatrala da je činjenica da prodavatelj ne plaća kamate na bankovne akcepte, koji produljuju rok plaćanja, dodatni pokazatelj da je stanje u kineskom bankovnom sektoru narušeno te da omogućuje povlaštene zajmove određenim ključnim industrijama. Stoga su se te tvrdnje morale odbaciti.

                     (315)

                     Druga zainteresirana strana tvrdila je da bi se osnova za izračun koristi trebala smanjiti za iznos depozita koje je strana uplatila kao jamstvo za bankovne akcepte.

                     (316)

                     U tom smislu prvo treba napomenuti da je uobičajena praksa da banke pri dodjeli kreditnih linija ili zajmova traže jamstva od svojih klijenata. Upućuje se i na uvodnu izjavu 323. u nastavku u kojoj se navodi da zajmoprimci u Kanadi moraju imati na raspolaganju kreditnu liniju kako bi dobili bankovne akcepte. Na temelju toga, u stopama koje se naplaćuju na kanadskom tržištu uzima se u obzir postojanje takvih jamstava. Nadalje, treba napomenuti da banke ne upotrebljavaju takva jamstva za plaćanje nepodmirenih dugova dobavljačima, već kao metodu kojom osiguravaju da proizvođač izvoznik snosi svoju financijsku odgovornost prema banci. Ispitnim je postupkom otkriveno i da kineske banke ne zahtijevaju sustavno takva jamstva te da se ona mogu pojavljivati u različitim oblicima, uključujući predujmove ili oročene depozite koji donose kamate. Nadalje, Komisija je napomenula i da se naknada za bankovne akcepte izračunava na temelju nominalne vrijednosti bankovnih akcepata, a ne iznosa umanjenog za iznos jamstva. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (317)

                     Druga zainteresirana strana tvrdila je da nije trebalo obračunati korist za naknadu za bankovne akcepte kao jamstvo za financijsku uslugu koju pružaju kineske banke, s obzirom na to da banke ne trebaju financirati zadužnice po njihovu izdavanju ili dospijeću jer ta plaćanja financira predmetni proizvođač izvoznik, osim u slučaju njegove nesolventnosti. Prema toj tvrdnji, banke se posljedično ne bi izlagale nikakvom financijskom riziku jer djeluju samo kao posrednici. Ista je strana tvrdila i da se uvjetima ugovora predviđaju odgovarajuća financijska jamstva za banke.

                     (318)

                     U tom se smislu upućuje na uvodnu izjavu 310. kojom se potvrđuje da financijske institucije priznaju bankovne akcepte kao zajmove te uvodnu izjavu 304. u kojoj se navodi da banke koje sklapaju ugovore o bankovnim akceptima preuzimaju bezuvjetnu obvezu da će na određeni datum isplatiti određeni iznos. Nadalje, uzimajući u obzir da bankovni akcepti mogu biti diskontirani, banke bi trebale osigurati dostupnost dostatne količine sredstava između izdavanja i roka dospijeća bankovnog akcepta. U tom smislu također treba napomenuti da se standardnim ugovorima o kreditnim linijama koji se primjenjuju u NRK-u predviđa mogućnost njihova korištenja za različite vrste zajmova, uključujući bankovne akcepte, što ide u prilog zahtjevu da banke moraju raspolagati dostatnim sredstvima. Nakon analize uvjeta ugovorâ između financijskih institucija i proizvođačâ izvoznika smatralo ih se nezadovoljavajućima u pogledu uključenosti, bezuvjetnih obveza i financijskog rizika koji preuzimaju financijske institucije kada sklapaju ugovore o bankovnim akceptima. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

               Specifičnost

                     (319)

                     Kad je riječ o specifičnosti, smatralo se da kineska vlada, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 106. i predviđeno Planom razvoja lake industrije, predviđa „provođenje financijske politike kojom se podupire razvoj srednjih i malih poduzeća, dodatno razmatranje mogućnosti financijskih kanala srednjih i malih poduzeća, usavršavanje sustava za kreditna jamstva malim i srednjim poduzećima”, pri čemu bankovni akcepti čine jedan oblik povlaštene potpore poticanim industrijama kao što je sektor električnih bicikala. Nadalje, u okviru takvog oblika potpore u obzir nije uzeto financijsko stanje proizvođačâ izvoznika u uzorku s obzirom na to da su sve banke naplaćivale fiksnu stopu koja je, na temelju informacija u spisu, niža od dostupnih međunarodnih referentnih vrijednosti i čak niža od premija koje su naplaćivane društvima s lošim kreditnim rejtingom kao što su proizvođači izvoznici u uzorku (vidjeti uvodnu izjavu 324.).

                     (320)

                     Nakon objave nekoliko je zainteresiranih strana ponovilo tvrdnju iznesenu prije objave prema kojoj je sustav bankovnih akcepata opće dostupan instrument financiranja koji nije ograničen na industriju električnih bicikala. Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je i da je Komisija svoje utvrđivanje specifičnosti morala potkrijepiti na temelju pozitivnih dokaza.

                     (321)

                     U tom smislu upućuje se na uvodne izjave od 195. do 202., a posebno na uvodnu izjavu 319., u kojima su pruženi pozitivni dokazi o specifičnostima takve povlaštene politike, pri čemu navedeni financijski instrument nije općenito dostupan u takvim uvjetima i stoga je specifičan za ograničen broj industrija kao što je industrija električnih bicikala. Te su se tvrdnje stoga morale odbaciti.

               Izračun koristi

                     (322)

                     Za izračun iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere Komisija je procijenila korist za primatelje tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (323)

                     Prema dostupnim informacijama, sustav bankovnih akcepata, u obliku opisanom u uvodnim izjavama od 304. do 308., ne postoji u EU-u. Međutim, na temelju javno dostupnih informacija, takav oblik kreditiranja dostupan je u Kanadi gdje korporativni zajmoprimci bankovne akcepte koriste kako bi zadovoljili svoje potrebe za kratkoročnim financiranjem. Bankovne akcepte u Kanadi obično koriste društva koja nemaju najviši kreditni rejting. Kako bi se dobili takvi bankovni akcepti, zajmoprimci moraju imati kreditnu liniju iz koje će se povlačiti sredstva.

                     (324)

                     Kako bi ponudile takvo jamstvo, banke obično naplaćuju naknadu za bankovni akcept koja se utvrđuje na razini stope CDOR (Canadian Dollar Offered Rate) i pristojbu u rasponu od nekoliko baznih bodova do preko 100 baznih bodova, ovisno o kreditnoj sposobnosti zajmoprimaca. (40)

                     (325)

                     U normalnim tržišnim okolnostima bankovni akcepti stoga bi obično bili podložni takozvanoj naknadi za bankovni akcept i moraju biti dio kreditne linije jer je bankovni akcept izravna i bezuvjetna obveza banke koja ga izdaje. U slučaju kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, naknada za bankovni akcept određena je po fiksnoj stopi od 0,05 % iznosa bankovnih akcepata neovisno o kreditnoj sposobnosti pojedinog proizvođača izvoznika u uzorku te su kreditne linije, ako su postojale, davane bez naknade.

                     (326)

                     Nakon objave jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je Komisija dvostruko računala neke unesene izmjene i u svoj izračun iznosa subvencije uključila stavke koje nisu bitne za izdavanje bankovnih akcepata. Međutim, izračuni su se temeljili na informacijama koje je dostavilo društvo i provjerila Komisija, a navodne pogreške više nije bilo moguće provjeriti. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

                     (327)

                     Nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da se bankovni akcepti ne bi trebali smatrati zajmom zbog toga što svojim korisnicima ne omogućuju duže rokove plaćanja te da način na koji nacionalno pravo države članice karakterizira određene instrumente nije relevantan za njihovu karakterizaciju na temelju prava WTO-a.

                     (328)

                     Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da se bankovni akcepti dostupni u NRK-u razlikuju od instrumenata u Kanadi. Iako se upotrebljavaju kao način plaćanja u NRK-u, u Kanadi ih koriste korporativni zajmoprimci kako bi zadovoljili svoje potrebe za kratkoročnim financiranjem.

                     (329)

                     Komisija se ne slaže s tom tvrdnjom i smatra da su bankovni akcepti odgovor na potrebe za kratkoročnim financiranjem u objema zemljama. Doista, korištenjem bankovnih akcepata obveze društava prema dobavljačima prenose se u obveze prema bankama. Nadalje, ispitnim je postupkom otkriveno da je u slučaju nekoliko proizvođača izvoznika uporabom bankovnih akcepata produljen rok plaćanja povezanih računa, zahvaljujući čemu se poboljšala kratkoročna likvidnost proizvođačâ izvoznika u uzorku. Nadalje, kako je opisano na stranici 1. dokumenta za raspravu Središnje banke Kanade (41) („dokument Središnje banke Kanade”), postoji još sličnosti između kineskih i kanadskih bankovnih akcepata, a jednima i drugima predviđa se „izravan i bezuvjetni nalog korporativnog zajmoprimca (klijenta) za povlačenje sredstava iz njegove uspostavljene kreditne linije (zvane ‚instrument kreditnog akcepta’) u kanadskoj banci. Nakon povlačenja banka akceptant (ili banka zajmodavac) pečaćenjem dokumenta jamči glavnicu i kamate i time snosi punu odgovornost za plaćanje pri dospijeću u slučaju neplaćanja od strane predmetnog korporativnog zajmoprimca.” S obzirom na sličnosti između tih dvaju tržišta ta se tvrdnja morala odbaciti.

                     (330)

                     Druga je zainteresirana strana tvrdila da, za razliku od kineskog sustava, kanadske banke trebaju osigurati sredstva na dan izdavanja bankovnog akcepta. Na temelju toga strana je tvrdila da se naknadom za jamstvo pokrivaju veće obveze, troškovi i rizici za banke nego što je to slučaj u sklopu kineskog sustava.

                     (331)

                     U tom smislu treba napomenuti da je činjenica da su sredstva stavljena na raspolaganje nebitna jer se kineskim sustavom predviđa i obveza banke da stavi sredstva na raspolaganje ako vlasnik želi diskontirati svoj bankovni akcept i imati sredstva na raspolaganju. Prijenos obveze i potencijalni prijenos sredstava na nositelja bankovnog akcepta razlog su i zašto banke priznaju bankovne akcepte kao zajmove. Kad je riječ o obvezama i rizicima, Komisija je smatrala da su oni istovjetni jer banke moraju raspolagati sredstvima od dana izdavanja te se bezuvjetno obvezuju na plaćanje bankovnog akcepta po njegovu dospijeću u slučaju neispunjavanja obveza vjerovnika.

                     (332)

                     Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da prema dokumentu Središnje banke Kanade kreditne linije nisu zakonska obveza za bankovne akcepte na kanadskom tržištu. U tom smislu najprije treba napomenuti da dokument Središnje banke Kanade ne sadržava takvu izjavu. Naprotiv, u nekoliko slučajeva (42) upućuje na postojanje uspostavljene kreditne linije. Na temelju toga ta je tvrdnja odbačena.

                     (333)

                     U skladu s člankom 6. točkom (c) osnovne uredbe smatra se da je ta korist za primatelje razlika između iznosa koji društvo plaća za dobivanje bankovnih akcepata od kineskih financijskih institucija i iznosa koji bi društvo platilo za usporedive bankovne akcepte koje bi moglo dobiti na kanadskom tržištu, koji služe kao referentna vrijednost.

                     (334)

                     Kako bi utvrdila korist, Komisija je usporedila naknadu za bankovne akcepte koju je platio predmetni proizvođač izvoznik u uzorku sa stopom CDOR, koja je priznati kanadski referentni indeks za bankovne akcepte s rokom dospijeća do godine dana, korigiranih odgovarajućim uvećanjem tako da se uzme u obzir kreditna sposobnost kupaca (pristojba). S obzirom na to da nedostaju informacije o razini pristojbe, upotrijebljeno je uvećanje kao za zajmove izražene u RMB (vidjeti uvodnu izjavu 284.). Usto, slično situaciji u Kanadi i u skladu s člankom 6. točkom (d) podtočkom ii., korist za kreditnu liniju koja je trebala postojati također je izračunana na temelju referentne vrijednosti iz uvodne izjave 299. primjenom najvišeg iznosa obveza na temelju bankovnih akcepata svake pojedinačne banke u određenom trenutku u RIP-u kao osnove za izračun.

                     (335)

                     U skladu s člankom 6. stavkom (b) osnovne uredbe za bankovne akcepte s pomoću kojih je produljen rok plaćanja obveza prema dobavljačima, korist je također izračunana u obliku de facto beskamatnog kratkoročnog zajma predmetnim proizvođačima izvoznicima u uzorku. Kako bi utvrdila tu korist, Komisija je primijenila istu metodologiju iz uvodne izjave 284. za zajmove izražene u RMB.

                     (336)

                     Nakon objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da je Komisija pogreškom dvostruko računala koristi dodavanjem „mjenice predočene za akcept – naknade za obradu kreditne linije” i „mjenice predočene za akcept – povlaštene kamate” koje je trebalo platiti na de facto zajam za korist izračunanu za naknadu za bankovne akcepte.

                     (337)

                     U tom smislu treba napomenuti da raspoloživi dokazi koji se odnose na konkretnog proizvođača izvoznika pokazuju da je uporabom bankovnih akcepata produljen rok plaćanja povezanih računa. Posljedično, smatrali su se de facto zajmom. Na temelju toga i kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 335., izračunana je i korist u obliku de facto beskamatnog kratkoročnog zajma. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 334., analogno situaciji na kanadskom tržištu, bez obzira na postojanje de facto zajma izračunana je i korist za kreditnu liniju koja je trebala biti uspostavljena. Na temelju prethodno navedenog ta se tvrdnja morala odbaciti.

                     (338)

                     Druga je zainteresirana strana tvrdila da se izračun koristi za kreditnu liniju uz već postojeću naknadu za jamstvo smatra dvostrukim računanjem jer bi se naknada za jamstvo trebala smatrati dostatnom za pokrivanje financijskih troškova i rizika povezanih s izdavanjem bankovnog akcepta. Također je tvrdila da je u slučaju pisanog ugovora o kreditnoj liniji neosnovano smatrati da bi banka naplatila naknadu za otvaranje takve kreditne linije. Tvrdila je i da bi se referentna vrijednost za naknadu za jamstvo i naknadu za kreditnu liniju trebala temeljiti na istom izvoru.

                     (339)

                     U tom je smislu uputila na uvodnu izjavu 323. u kojoj se navodi da zajmoprimci moraju imati kreditnu liniju iz koje će povlačiti sredstva. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 318., podsjeća se da je ugovorima o kreditnim linijama nekoliko proizvođača izvoznika u uzorku predviđeno da se one mogu upotrebljavati za različite vrste zajmova, uključujući bankovne akcepte. Osim toga, dokumentom Središnje banke Kanade predviđeno je i da se „naknade za obradu i agencijske naknade primjenjuju na kreditne linije na temelju primarne stope i na temelju bankovnih akcepata”. Analogno situaciji na kanadskom tržištu, smatralo se prihvatljivim u izračun koristi uključiti naknadu za obradu kreditne linije. Kad je riječ o izvoru referentnih vrijednosti, upućuje se na odjeljak 3.3.1. i činjenicu da se Komisija morala djelomično osloniti na raspoložive podatke pri ispitivanju postojanja i opsega navodnog subvencioniranja davanjem povlaštenih zajmova. U svakom slučaju, smatra se da su korištene informacije prihvatljive i da odražavaju standardne tržišne uvjete.

                     (340)

                     Jedna je zainteresirana strana tvrdila da Komisija nije prikazala „manje povoljne uvjete” drugih kineskih komercijalnih banaka i da nije obrazložila zašto bi referentna vrijednost izvan zemlje bila primjerena, kao i da nije izvršila potrebne prilagodbe radi osiguranja usporedivosti.

                     (341)

                     U tom se pogledu podsjeća da je kineska vlada, kako je objašnjeno u odjeljku 3.3.1., samo djelomično surađivala u pitanjima povezanima s davanjem povlaštenih zajmova te da se Komisija morala djelomično osloniti na raspoložive podatke pri ispitivanju postojanja i opsega navodnog subvencioniranja davanjem povlaštenih zajmova. S obzirom na tu djelomičnu suradnju Komisiji su nedostajale relevantne ključne informacije te se za svoje nalaze morala osloniti na raspoložive podatke. Na temelju toga Komisija je utvrdila da je kinesko financijsko tržište narušeno jer je vlada financijskim institucijama u državnom i privatnom vlasništvu povjerila da slijede vladine politike i osiguravaju zajmove po povlaštenim stopama za industriju električnih bicikala ili ih usmjeravala na to, kako je zaključeno u uvodnim izjavama 217. i 222. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (342)

                     Jedna je zainteresirana strana tvrdila i da CDOR nije odgovarajuća referentna vrijednost s obzirom na njezinu financijsku situaciju. U tom se smislu upućuje na procjene kreditnog rejtinga koje su izvršene za proizvođače izvoznike u uzorku u odjeljku 3.5.4.1. Na temelju tih procjena smatralo se da bi svi proizvođači izvoznici u uzorku trebali imati kreditni rejting BB. Na temelju prethodno navedenog ta se tvrdnja morala odbaciti.

                     (343)

                     Jedna zainteresirana strana dostavila je dodatne neprovjerene dokumente uz tvrdnju da je korist pogrešno izračunana na temelju toga što su se određeni ugovori trebali smatrati produljenim, a ne zasebnim ugovorima. Strana je tvrdila i da bi, u slučaju da je bila zaračunana administrativna pristojba, ta pristojba bila plaćena prije RIP-a. Nadalje, tvrdila je da Komisija nije uzela u obzir zadnju verziju spisa (verziju s ispravljenim stupcem).

                     (344)

                     Kad je riječ o prvoj tvrdnji, provjerene informacije u ovom predmetu ne potvrđuju da je bila riječ o produljenju ugovora. Nadalje, dokument koji je nakon objave dostavljen u prilog toj tvrdnji nije bilo moguće provjeriti te ga se moralo zanemariti. U vezi s drugom tvrdnjom, ugovorima o kreditnoj liniji koji su stupili na snagu prije RIP-a djelomično je obuhvaćen RIP pa je Grupa Giant ostvarila korist od izdavanja tijekom RIP-a. Stoga Komisija nije mogla prihvatiti taj argument. U vezi s trećom tvrdnjom treba napomenuti da taj konkretni stupac nije bio relevantan za izračun koristi te da ispravak stoga nije imao učinka.

               3.5.5.   Zaključak o davanju povlaštenih zajmova

                     (345)

                     U ispitnom postupku pokazalo se da su svi proizvođači izvoznici u uzorku ostvarili korist od povlaštenih zajmova tijekom razdoblja ispitnog postupka. S obzirom na postojanje financijskog doprinosa, koristi za proizvođače izvoznike i specifičnost te bi zajmove, kreditne linije i bankovne akcepte trebalo smatrati subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

                     (346)

                     Subvencija utvrđena u odnosu na davanje povlaštenih zajmova tijekom razdoblja ispitnog postupka za grupe društava u uzorku iznosi:

                        Tablica 1.

                        Davanje povlaštenih zajmova

                                 Društvo/grupa

                                 Ukupni iznos subvencije

                                 Grupa Bodo Vehicle

                                 1,00 %

                                 Grupa Giant

                                 0,93 %

                                 Jinhua Vision Industry i Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,23 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 2,65 %

                                 Grupa Yadea

                                 2,77 %

               3.6.   Povlašteno financiranje i osiguranje: osiguranje izvoznih kredita

                     (347)

                     Podnositelj pritužbe tvrdio je da je društvo Sinosure osiguralo izvozne kredite proizvođača predmetnog proizvoda po povlaštenim uvjetima.

               (a)   Pravna osnova

                     (348)

                        Notice on the Implementation of the Strategy of Promoting Trade through Science and Technology by Utilising Export Credit Insurance (Obavijest o provedbi strategije promicanja trgovine s pomoću znanosti i tehnologije upotrebom osiguranja izvoznih kredita) (Shang Ji Fa [2004.] br. 368), koju su zajednički izdali MOFCOM i Sinosure.

                     (349)

                        Notice on Issuing the 2006 Export Catalogue of High-Tech Products of China (Obavijest o izdavanju Izvoznog kataloga proizvoda visoke tehnologije iz Kine za 2006.), Guo Ke Fa Ji Zi [2006.] br. 16.

               (b)   Nalazi ispitnog postupka

                     (350)

                     Tri od pet grupa proizvođača izvoznika u uzorku imale su tijekom RIP-a nerealizirane sporazume o osiguranju izvoza s društvom Sinosure.

                     (351)

                     Kako je prikazano u uvodnoj izjavi 157., društvo Sinosure samo je djelomično odgovorilo na posebni upitnik o osiguranju izvoznih kredita koje je pruženo proizvođačima izvoznicima u uzorku. No, kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 156. do 162., društvo Sinosure nije dostavilo zatraženu prateću dokumentaciju o svojem korporativnom upravljanju, primjerice, svoje godišnje izvješće ili svoj Statut.

                     (352)

                     Tijekom posjeta radi provjere u kineskoj vladi prisutno je bilo i društvo Sinosure te je ono potvrdilo da je u potpunom državnom vlasništvu.

                     (353)

                     Osim toga, društvo Sinosure nije dostavilo nikakve konkretne informacije o osiguranju izvoznih kredita koje je pruženo industriji električnih bicikala, razini premija tog osiguranja ni detaljne brojčane podatke koji se odnose na profitabilnost njegova poslovanja u području osiguranja izvoznih kredita. Stoga je Komisija morala dopuniti dostavljene informacije raspoloživim podacima.

                     (354)

                     Prema odgovoru društva Sinosure na upitnik, društvo Sinosure osiguravajuće je društvo u državnom vlasništvu koje je osnovala i podupire država kako bi se pružila potpora vanjskom gospodarskom i trgovinskom razvoju i suradnji NRK-a. Društvo je u 100-postotnom državnom vlasništvu. Ima upravni odbor i nadzorni odbor. Vlada ima ovlast imenovati i otpustiti više rukovoditelje društva. Na temelju odgovora na upitnik i informacija pruženih tijekom posjeta radi provjere, Komisija je zaključila da postoje formalni pokazatelji vladine kontrole nad društvom Sinosure.

                     (355)

                     Na toj je osnovi Komisija zaključila da je kineska vlada stvorila normativni okvir kojeg se moraju pridržavati rukovoditelji i nadzornici koje imenuje kineska vlada i koji su odgovorni kineskoj vladi. Stoga se kineska vlada oslonila na normativni okvir kako bi znatno kontrolirala aktivnosti društva Sinosure.

                     (356)

                     Komisija je zatražila i konkretne dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih sporazuma o osiguranju. Tijekom posjeta radi provjere društvo Sinosure tvrdilo je da su u praksi njegove premije usmjerene na tržište i temelje se na načelima procjene rizika. Međutim, nisu navedeni nikakvi specifični primjeri u pogledu industrije električnih bicikala ili proizvođača izvoznika u uzorku.

                     (357)

                     Zbog samo djelomičnih informacija koje je dalo društvo Sinosure, Komisija nije mogla utvrditi ni bilo kakvo konkretno ponašanje društva Sinosure u pogledu osiguranja pruženog proizvođačima izvoznicima u uzorku na temelju kojeg bi Komisija mogla utvrditi je li društvo Sinosure djelovalo na temelju tržišnih načela.

                     (358)

                     S obzirom na to, Komisija nije mogla procijeniti ni jesu li premije koje je društvo Sinosure naplaćivalo bile dostatne da bi se pokrili troškovi odštetnih zahtjeva i režijski troškovi društva Sinosure.

                     (359)

                     Osim toga, Komisija je utvrdila da su neki proizvođači izvoznici ostvarili korist od djelomičnog ili potpunog povrata premija za osiguranje izvoznih kredita koje su platili društvu Sinosure.

                     (360)

                     Stoga je Komisija zaključila da društvo Sinosure provodi prethodno navedeni pravni okvir pri izvršavanju javnih funkcija u odnosu na sektor električnih bicikala, čime djeluje kao javno tijelo u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe, koji se tumači zajedno s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe. Nadalje, društvo Sinosure, zbog svoje djelomične suradnje, nije moglo dokazati da je djelovalo pod uobičajenim tržišnim uvjetima i da nije omogućilo koristi proizvođačima izvoznicima u uzorku, ponajprije to da je osiguranje pruženo po stopama koje nisu bile niže od minimalne naknade koja je društvu Sinosure potrebna za pokrivanje operativnih troškova. S obzirom na to da nedostaju drugi podaci, Komisija je zaključila da bi vanjska referentna vrijednost objašnjena u uvodnoj izjavi 362. u nastavku bila i najbolja procjena za dostatnu premiju pod tržišnim uvjetima.

                     (361)

                     Komisija je nadalje utvrdila da su subvencije dodijeljene u okviru tog programa osiguranja izvoza specifične jer je uvjet za njihovu dodjelu bio izvoz, zbog čega su one zavisne o izvozu u smislu članka 4. stavka 4. točke (a) osnovne uredbe.

               (c)   Izračun iznosa subvencije

                     (362)

                     Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu dodjele koristi za primatelje za koju je utvrđeno da je postojala tijekom RIP-a. U skladu s člankom 6. točkom (c) osnovne uredbe smatra se da je dodijeljena korist za primatelje razlika između iznosa premije koju društvo plaća za kratkoročno osiguranje koje pruža društvo Sinosure i iznosa premije koji bi društvo platilo za usporedivo osiguranje izvoznih kredita koje bi moglo dobiti na tržištu.

                     (363)

                     Budući da udio društva Sinosure na domaćem tržištu osiguranja izvoza u NRK-u iznosi približno 90 %, Komisija nije mogla utvrditi domaću premiju osiguranja koja se temelji na tržišnim načelima. U skladu s prijašnjom praksom, Komisija je stoga upotrijebila najprikladniju vanjsku referentnu vrijednost za koju su bile dostupne informacije, tj. stope premija koje banka Export-Import Bank of the United States („banka Ex-Im”) primjenjuje na nefinancijske institucije u slučaju izvoza u zemlje OECD-a (43).

                     (364)

                     Povrati premija za osiguranje izvoza isplaćeni tijekom RIP-a smatrali su se bespovratnim sredstvima. Budući da nije bilo dokaza o dodatnim troškovima proizvođača izvoznika zbog kojih bi bila potrebna prilagodba izračuna, korist je izračunana kao puni iznos povrata primljen tijekom RIP-a.

                     (365)

                     Društvo Yadea zatražilo je pojašnjenje o izračunu koristi tvrdeći da bi se korist trebala izračunati na temelju stvarno kompenziranog kapitala u slučaju gubitka ako je niži od osiguranog kapitala. Društvo Yadea zatražilo je i pojašnjenja o tome je li Komisija u svojem izračunu primijenila „omjer imuniteta”.

                     (366)

                     U tom smislu treba napomenuti da je korist izračunana u skladu s metodologijom utvrđenom u uvodnoj izjavi 362. Kad je riječ o koristi, Komisija je smatrala da bi se ona trebala izračunati na temelju osiguranog kapitala, što je ujedno osnova za izračun premije koju je platilo društvo Yadea, kako je navedeno u odgovoru društva na upitnik. Nadalje, treba napomenuti da nije primijenjen omjer imuniteta. Na temelju prethodno navedenog ta se tvrdnja morala odbaciti.

                     (367)

                     Subvencija utvrđena u odnosu na taj program tijekom RIP-a za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

                        Tablica 2.

                        Povlašteno financiranje i osiguranje: osiguranje izvoznih kredita

                                 Društvo/grupa

                                 Stopa subvencije

                                 Grupa Bodo Vehicle

                                 0 %

                                 Grupa Giant

                                 0 %

                                 Jinhua Vision Industry i Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,50 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,17 %

                                 Grupa Yadea

                                 0,50 %

               3.7.   Roba koju osigurava vlada uz manju naknadu od primjerene

         3.7.1.   Opskrba ulaznim materijalima (električni motori i baterije) uz manju naknadu od primjerene

         (a)   Uvod

                     (368)

                     Podnositelj pritužbe tvrdio je da je industrija električnih bicikala dobivala ulazne materijale (npr. baterije, motore i ostale dijelove za bicikle neovisno o tome jesu li već sastavljeni ili nisu) uz manju naknadu od primjerene.

                     (369)

                     U okviru ispitnog postupka, Komisija je provjerila informacije o domaćoj kupnji dijelova za električne bicikle (baterija i motora) koje su kupovali proizvođači izvoznici u uzorku. Komisija je usporedno s time analizirala politiku cijena jedinog domaćeg dobavljača tih dijelova koji surađuje, društva Bafang, koje je otkrilo da su predmetnom društvu ti dijelovi isporučivani po nižim cijenama na domaćem tržištu nego za izvoz.

                     (370)

                     Kako je prethodno podrobnije objašnjeno u uvodnim izjavama od 163. do 173., kineska vlada nije surađivala s obzirom na dobavljače ulaznih materijala na kineskom domaćem tržištu te je odbila pružiti pojašnjenja ili ključne informacije o domaćem tržištu baterija i motora. Stoga je Komisija svoje zaključke morala temeljiti na raspoloživim podacima u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

                     (371)

                     U ispitnom postupku pokazalo se da su neki od dobavljača dijelova proizvođačima izvoznicima u uzorku poduzeća u državnom vlasništvu ili članovi Kineskog udruženja za bicikle (CBA). Kao članovi CBA-e, ta društva imaju određene obveze u pogledu provedbe politike kineske vlade u industriji električnih bicikala. Komisija je stoga analizirala poznate politike kineske vlade koje se odnose na motore i baterije, a osobito mogu li se na toj osnovi ili na osnovi bilo kojih drugih dostupnih informacija te politike kineske vlade shvatiti kao povjeravanje zadaće dobavljačima motora ili baterija da domaćim proizvođačima električnih bicikala prodaju po povoljnijim uvjetima. Konačno, Komisija je analizirala jesu li zbog toga kineski dobavljači motora i baterija dobili povlastice od kineske vlade.

               (b)   Djelomična nesuradnja i upotreba raspoloživih podataka

                     (372)

                     Kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 164., kineska vlada nije proslijedila posebni upitnik namijenjen dobavljačima dijelova za električne bicikle poznatim dobavljačima u Kini iako je to od nje zatraženo. Prema kineskoj vladi, ona nije imala ovlasti da zatraži informacije od dobavljača dijelova za električne bicikle jer oni posluju neovisno o kineskoj vladi.

                     (373)

                     Osim toga, kineska vlada nije dostavila popis kineskih dobavljača dijelova za električne bicikle koji se ispituju ni podatke o njihovoj vlasničkoj strukturi, pozivajući se na to da se radi o povjerljivim informacijama. Nadalje, kineska vlada nije dostavila podrobne informacije o značajkama kineskog domaćeg tržišta ulaznih materijala za električne bicikle. Primjerice, informacije o udjelu poduzeća u državnom vlasništvu u domaćoj proizvodnji i potrošnji, veličini domaćeg tržišta, politikama određivanja cijena koje provode država i/ili poduzeća u državnom vlasništvu, stvarnim cijenama ulaznih materijala na domaćem tržištu, ograničenjima izvoza ili uvoza ili relevantne statističke podatke.

                     (374)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 50., samo jedan dobavljač dijelova za bicikle (Bafang) koji je isporučivao ulazne materijale proizvođačima izvoznicima u uzorku dostavio je informacije o svojim aktivnostima i time na vlastitu inicijativu surađivao u ovom ispitnom postupku.

                     (375)

                     Budući da Komisija od kineske vlade nije primila nikakve informacije posebno o strukturi domaćeg tržišta, mehanizmima za određivanje cijena i cijenama te o vlasničkoj strukturi društava, Komisija je smatrala da nije primila bitne informacije koje su relevantne za ispitni postupak.

                     (376)

                     Dobavljač koji surađuje jedan je od glavnih kineskih proizvođača motora namijenjenih industriji električnih bicikala. Isti dobavljač također je prodavao motore i baterije industriji električnih bicikala. U ispitnom postupku pokazalo se da je to društvo izvozilo ekvivalentne modele motora i baterija po različitim cijenama ovisno o tržištu te da je motore stalno prodavalo po znatno nižim cijenama za svoje domaće tržište nego za izvoz.

                     (377)

                     Kako je prethodno navedeno u odjeljku 3.2., Komisija je obavijestila kinesku vladu da će, s obzirom na izostanak odgovora na upitnike poslane dobavljačima ulaznih materijala i u nedostatku bilo kakvih informacija od kineske vlade u tom pogledu, možda morati temeljiti svoje nalaze na raspoloživim podacima u skladu s člankom 28. stavkom 1. osnovne uredbe s obzirom na informacije koje se odnose na dobavljače motora, baterija i upravljačkih jedinica te ostalih dijelova za električne bicikle.

                     (378)

                     Komisija je kineskoj vladi dala mogućnost da iznese svoje primjedbe. Međutim, kineska vlada nije dostavila nikakve primjedbe ni bilo kakve dodatne informacije ili dokaze u tom pogledu.

               3.7.2.   Opskrba motorima uz manju naknadu od primjerene

         3.7.2.1.   Vlasništvo domaćih dobavljača motora za električne bicikle i utjecaj države na njih

                     (379)

                     Kako je dodatno razjašnjeno u uvodnoj izjavi 404., prvo bi trebalo napomenuti da na kineskom domaćem tržištu za motore uvelike prevladavaju kineski domaći dobavljači koji imaju više od 90 % tržišnog udjela.

                     (380)

                     S obzirom na to da kineska vlada nije dostavila nikakve informacije u pogledu broja i vlasništva domaćih dobavljača motora za električne bicikle, Komisija je prvo analizirala stanje u pogledu dobavljača kako ga je iskazalo pet grupa proizvođača izvoznika.

                     (381)

                     Komisija je na temelju toga identificirala deset kineskih dobavljača.

                     (382)

                     Među tih deset dobavljača motora koji opskrbljuju proizvođače izvoznike u uzorku, troje su bili članovi Kineskog udruženja za bicikle (CBA), uključujući društvo Bafang, a jedan je bio poduzeće u državnom vlasništvu. Na to poduzeće u državnom vlasništvu i članove CBA-e odnosilo se 41 % ukupne količine isporučene proizvođačima izvoznicima u uzorku i do 66 % ukupne vrijednosti tijekom RIP-a. Komisija je privatno vlasništvo mogla utvrditi samo za tri ostala dobavljača (na koje se odnosilo 46 % obujma kupnje i 29 % vrijednosti kupnje) dok za preostala tri dobavljača (na koje se odnosilo 13 % obujma i 5 % vrijednosti) nisu pronađene nikakve informacije. Kako je prikazano u uvodnim izjavama 133., 134. i od 136. do 139., CBA-om je tijekom razmatranog razdoblja upravljalo Državno vijeće. U članku 3. njezina Statuta propisano je da se CBA, među ostalim, mora pridržavati nacionalnih politika. Nadalje, Statutom CBA-e uvode se određene obveze njegovih članova kako je iskazano u članku 11. u kojem se propisuje da su članovi dužni pridržavati se „nacionalnih zakona i propisa o industriji bicikala” i „pridržavati se pravila i propisa Udruženja te provoditi odluke Udruženja”.

                     (383)

                     Komisija je na temelju toga smatrala da su članovi CBA-e vezani strogim obvezama prema svojem udruženju koje u poslovanju usmjerava i nadzire Komisija Državnog vijeća za nadzor državne imovine i upravljanje njome. Kao posljedica toga, članovi CBA-e, uključujući dobavljače dijelova, smatraju se podređenim ključnim subjektima u industriji bicikala kojima je kineska vlada povjerila provedbu nacionalne politike radi ostvarenja širih ciljeva povezanih s proizvodnjom električnih bicikala. Stoga je Komisija dodatno ispitala te politike.

                     (384)

                     Nekoliko je strana tvrdilo da je CBA neprofitno udruženje čiji su članovi trgovačka društva, istraživačke jedinice i lokalna udruženja u industriji bicikala koji su mu se dobrovoljno pridružili. Te su strane tvrdile i da društva u privatnom vlasništvu čine većinu članova CBA-e.

                     (385)

                     U tom pogledu Komisija se pozvala na prethodne uvodne izjave 166. i 170. u kojima se navodi da se zbog odbijanja kineske vlade da dostavi informacije o vlasništvu za domaće dobavljače ulaznih materijala morala osloniti na dostupne podatke. Informacije kojima je Komisija raspolagala pokazale su da su nekoliko članova CBA-e također poduzeća u državnom vlasništvu.

                     (386)

                     Kineska vlada tvrdila je da Komisija nije uspjela pokazati da je CBA javno tijelo.

                     (387)

                     U tom pogledu Komisija je uputila na uvodnu izjavu 138. i potvrdila svoj zaključak da CBA djeluje prema političkim smjernicama i pod nadzorom „državnog vijeća, Ministarstva civilnih poslova i nadležne poslovne jedinice društva”. To je bio slučaj i u 2016., kad je odobren 13. plan za bicikle.

                     (388)

                     Kineska vlada tvrdila je i da samo trećinu domaćih dobavljača motora za proizvođače izvoznike električnih bicikala u uzorku čine poduzeća u državnom vlasništvu ili članovi CBA-e. Nadalje je istaknula da prema postojećoj sudskoj praksi državno vlasništvo nije dovoljno za dokazivanje povjeravanja poslova i usmjeravanja.

                     (389)

                     Komisija je prvo napomenula da kineska vlada nije osporila njezine nalaze prema kojima važan dio domaćih dobavljača motora za proizvođače izvoznike u uzorku čine poduzeća u državnom vlasništvu i/ili članovi CBA-e. S obzirom na nedostatak suradnje, iako državno vlasništvo i/ili članstvo u CBA-i nisu dovoljan uvjet za dokazivanje povjeravanja poslova i usmjeravanja, važan su element u tom pogledu. Osim što je u prethodnoj uvodnoj izjavi 138. pokazala da su ti subjekti slijedili vladine politike i ciljeve, Komisija je utvrdila, kako je prikazano u uvodnim izjavama od 390. do 412. u nastavku, da je domaćim dobavljačima motora industriji električnih bicikala kineska vlada povjeravala poslove i usmjeravala ih. Stoga su te tvrdnje odbačene.

               3.7.2.2.   Politike i ciljevi vlade

                     (390)

                     Komisija je utvrdila nekoliko pravnih izvora koji upućuju na postojanje javne potpore industriji motora zbog njezina položaja u industrijskom opskrbnom lancu za električne bicikle.

                     (391)

                     Ti dokumenti uključuju 12. petogodišnji plan za industriju bicikala i električnih bicikala, 13. plan za bicikle, Plan za razvoj lake industrije (2016.–2020.), Obavijest Ureda za opće poslove grada Suzhoua u kojoj se prosljeđuju Administrativne mjere za Posebni fond za gradsku industriju i gospodarsku modernizaciju (SU FU BAN 2014-137) i s time povezanu Obavijest o primjeni programa posebnog fiskalnog fonda grada Suzhoua za 2016. te Plan razvoja lake i tekstilne industrije grada Tianjina za 13. petogodišnje razdoblje (2016.-2020.). Ti dokumenti prethodno su analizirani u odjeljku 3.1.

                     (392)

                     U tim se dokumentima naglašava potreba za poboljšanjem kvalitete i performansi ključnih ulaznih materijala za proizvođače električnih bicikala kojih su motori dio te potreba da se dovrši industrijski opskrbni lanac za bicikle tako da se u Kini može uspostaviti vertikalno integrirani i autonomni lanac za proizvodnju električnih bicikala.

                     (393)

                     U tim dokumentima opisuju se i razni programi potpore proizvođačima električnih bicikala i njihovim dobavljačima kao što su subvencije u obliku povlaštenog financiranja i poreznih rabata/izuzeća kako je opisano u uvodnim izjavama 105. i 106.

               3.7.2.3.   Povjeravanje i usmjeravanje

                     (394)

                     Prvo se podsjeća na to da, s obzirom na djelomičnu nesuradnju kineske vlade, nisu dobiveni nikakvi odgovori na upitnike od dobavljača ulaznih materijala, osim od društva Bafang, te da Komisija stoga nije imala ključne informacije u pogledu domaćeg tržišta dobavljača motora. Kao posljedica toga, Komisija se pri utvrđivanju svojih nalaza o povjeravanju morala osloniti na raspoložive podatke u skladu s člankom 28. stavkom 1. osnovne uredbe. S obzirom na to, informacije dostupne Komisiji sastojale su se od informacija prikupljenih od proizvođača izvoznika u uzorku u pogledu njihovih domaćih dobavljača motora, javno dostupnih informacija o CBA-i i njezinim članovima, informacija prikupljenih od jedinog dobavljača ulaznih materijala koji surađuje te posebnog industrijskog izvješća o motorima u Kini koje je dostavio podnositelj pritužbe.

                     (395)

                     Kad je riječ o dobavljačima proizvođača izvoznika u uzorku, Komisija je u uvodnoj izjavi 382. utvrdila da se na članove CBA-e koji su isporučivali motore proizvođačima izvoznicima u uzorku odnosilo 41 % ukupne domaće količine isporučene proizvođačima izvoznicima u uzorku i do 66 % ukupne domaće vrijednosti kupnje tijekom RIP-a. Nadalje, u uvodnim izjavama 382. i 383. Komisija je zaključila da su članovi CBA-e, uključujući dobavljače dijelova, podređeni ključni subjekti kojima je povjerena provedba nacionalne politike radi ostvarivanja širih ciljeva povezanih s proizvodnjom električnih bicikala. Na temelju prethodno navedenoga i u nedostatku bilo kakvih drugih informacija, to se smatralo reprezentativnim za stanje na domaćem kineskom tržištu motora.

                     (396)

                     Konkretnije, kad je riječ o jedinom dobavljaču motora koji surađuje, u ispitnom postupku otkriveno je da je taj dobavljač izvozio slične modele po različitim cijenama ovisno o tržištu te da je motore stalno prodavao po mnogo povoljnijim cijenama na svojem domaćem tržištu nego na svojem izvoznom tržištu. Domaće cijene bile su u prosjeku više od 33 % jeftinije od izvoznih cijena. Ta razlika za određene je modele dosezala i 67 %.

                     (397)

                     U ispitnom postupku utvrđeno je i da su s istim modelima bili povezani isti troškovi neovisno o odredištu. Stoga se razlike u cijenama između izvezenih modela i modela prodanih na domaćem tržištu nisu mogle objasniti razlikama u troškovima. Društvo Bafang tvrdilo je da su te razlike u cijenama posljedica većih troškova prodaje na izvoznom tržištu. Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da se samo mali dio te razlike u cijeni mogao pripisati većim prodajnim troškovima. Društvo Bafang nije tvrdilo da bi se te razlike mogle objasniti različitim uvjetima na tržištu, a takvu hipotezu ne potvrđuju ni činjenice utvrđene u ovom ispitnom postupku. Naprotiv, kao član CBA-e, društvo Bafang podređeno je tom udruženju čiji je 13. plan za bicikle usmjeren na poboljšanje izvoznih rezultata proizvođača izvoznika električnih bicikala kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama 112. i 113. Kao posljedica toga, kako bi pridonio izvoznim rezultatima te industrije, društvu Bafang povjereno je da na domaćem tržištu ulazne materijale prodaje po nižim cijenama, ili ga se na to usmjerava, kako bi proizvođači izvoznici električnih bicikala mogli nuditi svoje proizvode po znatno nižim cijenama od svojih konkurenata na izvoznim tržištima koji motore moraju nabavljati po nesubvencioniranim cijenama.

                     (398)

                     Nekoliko je strana tvrdilo da se odluka Bafanga o naplaćivanju više cijene na izvoznim tržištima nego na domaćem tržištu ne bi trebala smatrati nerazumnom. Prvo, to bi moglo biti povezano s troškovima nakon prodaje. Drugo, to bi moglo ovisiti o različitim razinama tržišnog natjecanja na dvama tržištima. Treće, to bi moglo ovisiti o većoj domaćoj potražnji i priznavanju robne marke Bafang.

                     (399)

                     U slučaju prve mogućnosti, upućuje se na uvodnu izjavu 397. u kojoj je ta tvrdnja već razmatrana u kontekstu informacija provjerenih u prostorima dobavljača. U slučaju druge i treće mogućnosti, treba odmah napomenuti da prethodno navedena tvrdnja nije bila potkrijepljena novim elementima. U svakom slučaju, s obzirom na djelomičnu nesuradnju kineske vlade, koja je opisana u prethodnim uvodnim izjavama od 163. do 169., Komisija nije raspolagala ključnim informacijama o različitoj razini konkurentnosti na domaćem i izvoznom tržištu ni o stanju različitih dobavljača motora na domaćem tržištu. Komisija je stoga svoje nalaze morala temeljiti na dostupnim informacijama; tj. na jedinom odgovoru na upitnik primljenom od dobavljačâ ulaznog materijala. Nema dokaza o različitoj razini konkurentnosti na domaćem i izvoznom tržištu koja bi bila razlog za toliko različitu razinu cijena između tih dvaju tržišta. Osim toga, nema dokaza o priznavanju robne marke Bafang i kako je ono utjecalo na različito određivanje cijena. Ako bi priznavanje marke imalo ikakav utjecaj, utjecalo bi i na određivanje cijena na domaćem tržištu jer bi moglo biti temelj za višu cijenu od konkurenata na domaćem tržištu. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (400)

                     Nadalje, uzimajući u obzir znatnu razliku u cijeni između motora prodanih na domaćem tržištu i onih prodanih za izvoz, racionalna ekonomska odluka za to društvo bila bi da se ono usmjeri na prodaju motora na izvoznim tržištima s obzirom na mnogo veću profitabilnost koja se može ostvariti. Veća profitabilnost i dalje bi se mogla ostvariti čak i ako bi to društvo smanjilo svoje izvozne cijene motora, u usporedbi s onima naplaćenima tijekom RIP-a, kako bi povećalo tržišni udio na tržištima trećih zemalja. To je zbog toga što bi profitabilnost ostvarena na izvoznom tržištu i dalje bila mnogo veća od one ostvarene na domaćem tržištu. U kombinaciji s rastućim obujmom izvozne prodaje, apsolutna profitabilnost premašila bi čak i trenutačne razine. Unatoč prethodno navedenome, u ispitnom postupku pokazalo se da se glavno poslovanje društva Bafang tijekom RIP-a i dalje odvijalo na domaćem tržištu. Bafang je tvrdio da činjenica da je njihova domaća prodaja tijekom RIP-a omogućivala ostvarivanje razumne dobiti dokazuje da nisu prodavali po nižim cijenama na svojem domaćem tržištu te da njihovo ponašanje u određivanju cijena nije bilo nerazumno.

                     (401)

                     Iako nije sporno da je Bafangova domaća prodaja bila profitabilna, dostupne informacije pokazuju da su domaće cijene bile znatno niže od izvoznih cijena. Komisija u uvodnoj izjavi 400. nije htjela reći da bi racionalna odluka bila ostvariti dobit, nego proširiti prodaju na izvozna tržišta na kojima bi se dobit mogla povećati s obzirom na znatnu razliku u cijeni koja se razmatra u uvodnoj izjavi 396., ili povećati cijenu na domaćem tržištu barem na razinu izvozne prodaje kako bi se maksimalno povećala ukupna dobit.

                     (402)

                     Giant je tvrdio i da u skladu s izvješćem povjerenstva „EZ – kompenzacijske mjere za čipove DRAM” (44) postupanje na „trgovinski neprihvatljiv način nije dovoljno za utvrđivanje povjeravanja ili usmjeravanja”.

                     (403)

                     U tom bi smislu trebalo napomenuti da, kako je predviđeno u uvodnim izjavama od 394. do 397. i 404. u nastavku, zaključak o povjeravanju poslova i usmjeravanju ne temelji se na razlici u cijeni uočenoj kod Bafanga. Takav se element smatrao posljedicom, a ne temeljem za takvo povjeravanje i usmjeravanje. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

                     (404)

                     Osim toga, Komisija se oslanjala na posebno industrijsko izvješće usmjereno na motore za električne bicikle u Kini pod naslovom „2018-2023 China E-bike motor industry Market Demand and Investment Consulting Report (Savjetodavno izvješće o tržišnoj potražnji i ulaganjima kineske industrije motora za e-bicikle u razdoblju 2018.–2023.)”, koje je izradila konzultantska kuća YuboZhiye Market Consulting (45). Prema opisu na web-mjestu, to izvješće „temelji se na podacima istraživača iz kuće YuboZhiye koji su u skladu s nacionalnim statističkim agencijama, bazama podataka za praćenje tržišta, industrijskim udruženjima (znanstvenici), odjelima za uvoznu i izvoznu statistiku, istraživačkim institutima i drugim institucijama”. U tom izvješću, koje je javno dostupno, pokazuje se da uvoz motora za bicikle čini manje od 10 % domaće prodaje 2017. Stoga je Komisija smatrala da sudionici na domaćem tržištu očito određuju cijene i da na njih nisu mogle utjecati uvozne cijene koje se ravnaju prema drugim cijenama umjesto da ih određuju. To je potvrđeno u analizi uvoznih cijena motora koje su kupovali proizvođači izvoznici u uzorku, a koje su, u odnosu na usporedive modele, u velikoj mjeri u skladu s cijenama koje su naplaćivali domaći dobavljači motora, uključujući društvo Bafang. Konkretnije, razlika u cijeni za glavni model (kombinacija mjesta i snage motora) koji su proizvođači izvoznici u uzorku i uvozili i kupovali na domaćem tržištu u RIP-u bila je manja od 3 %.

                     (405)

                     Nakon objave Bafang je tvrdio da izjava da akteri na domaćem tržištu određuju cijene i da na njih ne mogu utjecati uvozne cijene nije potkrijepljena dokazima. Tvrdio je i da je nalaz prema kojem su domaće cijene na istoj razini kao uvozne cijene samo odraz primjerene naknade.

                     (406)

                     U tom se pogledu podsjeća da zbog djelomične nesuradnje kineske vlade navedene u uvodnim izjavama od 163. do 173. Komisiji nisu bile dostupne ključne informacije o strukturi domaćeg tržišta motora ni mehanizam određivanja cijena. Komisija se stoga morala osloniti na dostupne činjenice te je smatrala da su informacije dostavljene u posebnom izvješću o industriji motora iz uvodne izjave 404. prihvatljive. Nadalje, s obzirom na to da je uvoz motora 2017. činio samo 10 % potrošnje električnih motora u Kini, nije vjerojatno da bi umjesto toga izvoznici u drugim zemljama mogli utjecati na domaće cijene, barem ne u znatnoj mjeri. U svakom slučaju, Bafang nije dostavio nikakve dokaze kojima bi potkrijepio tu tvrdnju. Komisija je stoga odbacila tvrdnju.

                     (407)

                     Kao posljedica toga, u nedostatku informacija od kineske vlade koje bi upućivale na suprotno, činjenica da su cijene motora na kineskom domaćem tržištu znatno niže od izvoznih cijena dodatno upućuje na to da vlada domaćim dobavljačima motora povjerava zadaću da industriji električnih bicikala prodaju motore po nižim cijenama, ili ih usmjerava na to, te na neracionalno ponašanje domaćih dobavljača motora.

                     (408)

                     Nadalje, izvješće sadržava dokaze o tome da je industrija električnih bicikala subvencionirana i da se te subvencije dodjeljuju radi ostvarivanja opće koristi za industriju električnih bicikala uključujući dobavljače motora. To se ponajprije potkrepljuje sljedećim izvatkom:

                                 —

                                    „U 13. petogodišnjem planu za industriju električnih bicikala uglavnom se predlaže elektrifikacija industrije vozila, prvenstveno radi zamjene vozila na goriva. […] Državnim politikama potpore tim industrijama postavljen je temelj za razvoj industrije električnih bicikala. Iako vlada prvenstveno podupire razvoj industrije vozila koja koriste nove izvore energije, uzimajući u obzir to da su osnovne tehnologije motora međusobno povezane, ona u istoj mjeri promiče razvoj industrije motora za e-bicikle.” (Poglavlje XI., odjeljak I., pododjeljak II.).

                     (409)

                     Komisija upućuje na Plan razvoja lake industrije (2016.–2020.) kako bi opisala prirodu tih „politika potpore”. Komisija posebno upućuje na tri skupa mjera potpore opisana u uvodnim izjavama od 101. do 106.

                     (410)

                     Izvješće sadržava druge relevantne informacije koje potvrđuju da se kinesku industriju motora podupire kao dio opskrbnog lanca za električne bicikle:

                                 —

                                    „Trošak sirovina i dodataka za industriju električnih bicikala čini približno 70 % ukupnog troška. Promjene u cijenama sirovina izravno utječu na trošak proizvoda. Konkretno, stalno povećanje cijene materijala od trajnih magneta kao što je NdFeB dovelo je do povećanja cijena proizvoda. Logistička potpora za motore za e-bicikle te razvoj industrija koje se nalaze niže u proizvodnom lancu izravno utječu na industriju motora.” (Poglavlje I., odjeljak III.),

                                 —

                                    „Od 2013. do 2017. industrija motora za e-bicikle u Kini brzo se razvijala. Kineska industrija motora za e-bicikle ostvarivala je rast zahvaljujući tome što su je država i poduzeća snažno promicali.” (Poglavlje II., odjeljak I., pododjeljak IV.),

                                 —

                                    „Trend razvoja elektrifikacije bicikala vrlo je važan za razvoj industrije motora za električne bicikle. On je od ključne važnosti za širenje tržišne potražnje te industrije i za promicanje daljnjeg rasta te industrije. Usto, uzevši u obzir da je motor osnovni sastavni dio električnog bicikla, razvoj industrije motora od ključne je važnosti jer se njime povećava konkurentnost cijelog industrijskog lanca.” (Poglavlje III., odjeljak I., pododjeljak I.) (isticanje dodano),

                                 —

                                    „Trenutačno država pruža poreznu potporu za istraživanje i razvoj tehnologije za industriju motora. Razvoj tehnologije industrije motora općenito ima veliku vrijednost u primjeni na motore za električne bicikle i pozitivan učinak na razvoj te industrije.” (Poglavlje III., odjeljak I., pododjeljak III.),

                                 —

                                    „Država podupire razvoj industrije motora za električne bicikle. Zbog raširenosti industrije električnih bicikala i velike potražnje, broj zaposlenog stanovništva znatno se povećao. Stoga će država u budućnosti nastaviti snažno podupirati industriju električnih bicikala, a to jasno utječe i na industriju motora za električne bicikle. […] Država pridaje veliku pažnju razvoju industrije motora, što znači da i na industriju motora za e-bicikle utječu aktivne politike države, u obliku tehničke i političke potpore, čime će se promicati razvoj te industrije.” (Poglavlje III., odjeljak I., pododjeljak V.),

                                 —

                                    „Jamstva za dostatna sredstva: S jedne strane, za konstrukciju i razvoj motora za električne bicikle potrebna su velika kapitalna ulaganja. U svakodnevnoj proizvodnji i upravljanju poduzeća moraju održavati veliku količinu likvidnosti za nabavu sirovina. S druge strane, potreban je velik kapital za kupnju i gradnju tvornica te za kupnju proizvodne opreme kako bi se mogli postići razmjeri proizvodnje potrebni za zadovoljavanje potreba velikih kupaca niže u proizvodnom lancu. Stoga, kako bi se postigao dobar i održiv razvoj proizvođača motora za električne bicikle, nužan su uvjet dostatna sredstva.” (Poglavlje IV., odjeljak III., pododjeljak I.),

                                 —

                                    „U usporedbi s razvijenim zemljama kao što su europske zemlje i Sjedinjene Američke Države, u Kini postoji određena praznina s obzirom na tehničku razinu industrije motora za električne bicikle. Međutim, uz snažnu potporu vlade, kineska proizvodna industrija brzo se razvija, te se širi proizvodni kapacitet industrije električnih bicikala.” (Poglavlje V., odjeljak I., pododjeljak I.),

                                 —

                                    „Snažnom potporom države proizvodnoj industriji stalno se poboljšava kineska tehnologija proizvodnje motora pa industrija motora za bicikle posljednjih godina može u sve većoj mjeri zadovoljiti domaću potražnju. Uvoz motora za električne bicikle se smanjio.” (Poglavlje V., odjeljak I., pododjeljak II.),

                                 —

                                    „Motor za električne bicikle izravno se koristi u proizvodnji električnih bicikala, a razvoj industrije koja se nalazi niže u proizvodnom lancu ima odlučujući utjecaj na potražnju za motorima za električne bicikle. […] Posljednjih je godina normativno prilagođavanje zemlje tržištu koje se nalazi niže u proizvodnom lancu imalo određen učinak na potražnju za motorima za električne bicikle.” (Poglavlje VI., odjeljak I., pododjeljak II.),

                                 —

                                    „Kad je riječ o zaposlenosti, državna vlada donijela je glavnu politiku za stabiliziranje zaposlenosti, a u industrijskom lancu za e-bicikle od pomoćnih proizvođača do pružatelja usluga koji se nalaze niže u lancu nudi se velik broj novih mogućnosti zapošljavanja. Usto, relativno visokom tehničkom razinom motora za e-bicikle ispunjavaju se zahtjevi politike promicanja zapošljavanja i modernizacije industrije. Stoga državna vlada podupire razvoj industrije motora za e-bicikle.” (Poglavlje XI., odjeljak I., pododjeljak II.).

                                 —

                                    „Kineska vlada promiče razvoj motora za e-bicikle u Kini. U Preporukama za 13. petogodišnji plan gospodarskog i društvenog razvoja Centralnog komiteta Komunističke partije Kine ističe se da bismo trebali […] poticati zeleno putovanje koje uključuje bicikle, promicati elektrifikaciju industrije bicikala i vozila te povećati razinu industrijalizacije električnih vozila. Potpora u okviru nacionalnih politika politički je temelj razvoja industrije i omogućuje stalan rast potražnje na tržištu koje je niže u proizvodnom lancu.” (Poglavlje VIII., odjeljak II., pododjeljak V.),

                                 —

                                    „Odgovarajućim planiranjem i politikama na nacionalnoj razini za industriju motora osigurana je snažna politička potpora za razvoj industrije električnih bicikala.” (Poglavlje XI., odjeljak IV., pododjeljak I.).

                                 —

                                    „Politika potpore vlade: Posljednjih godina državna vlada i tijela lokalne samouprave uspostavili su mnogobrojne mehanizme za promicanje razvoja industrije motora. Nisu osigurale samo političku potporu nego su i aktivno planirale mjere za promicanje transformacije i modernizacije poduzeća kako bi stvorile dobro političko okruženje i jasno pokazale smjer razvoja kineske industrije motora. Prvo, uspostavljeni su posebni fondovi za potporu i promicani su povećanje razmjera i stvaranje klastera industrije motora na određenim područjima. Drugo, povratom poreza potican je rast ulaganja ili rast vrijednosti proizvodnje poduzeća. Treće, maksimalni poticaji i najveća potpora davani su industriji motora u mnogim aspektima, uključujući korištenje zemljišta, usluge koje se odnose na kapital, ponudu radne snage itd., kako bi se poduzeća potaknulo da aktivno rade i započnu poslovanje, da stvaraju više poznatih marki i da promiču daljnji razvoj regionalne industrije motora.” (Poglavlje XI., odjeljak IV., pododjeljak III.).

                     (411)

                     Ukratko, izvješće potvrđuje da su industrije električnih bicikala i motora međusobno povezane te da je razvoj industrije motora ključan za razvoj industrije električnih bicikala. Potvrđuje se i da je kineska vlada davala subvencije za motore kojima se nastoji povećati konkurentnost cijelog industrijskog lanca uključujući industriju električnih bicikala.

                     (412)

                     Na temelju prethodno navedenoga, Komisija je zaključila da kineska vlada povjerava kineskim proizvođačima motora zadaću dobavljanja tog ulaznog materijala domaćim proizvođačima električnih bicikala uz manju naknadu od primjerene ili ih na to usmjerava.

                     (413)

                     Nakon objave Giant je tvrdio da prema izvješću žalbenog tijela WTO-a o predmetu SAD – ispitni postupak o kompenzacijskoj pristojbi za čipove DRAM, „puke političke izjave” ne mogu „činiti povjeravanje ili usmjeravanje za potrebe stavka 1.1. točke (a)(1) podtočke iv. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama” (46). Nadalje, „povjeravanje i usmjeravanje, davanjem ovlasti privatnom tijelu ili vršenjem ovlasti nad njime, upućuje na ulogu koja je aktivnija od pukog poticanja.” (47) Žalbeno tijelo zaključilo je da bi dokazi o „povjeravanju poslova privatnom tijelu ili njegovu usmjeravanju obuhvaćali neki oblik prijetnje ili poticaja.” (48) Nadalje, Giant je također uputio na izvješće povjerenstva WTO-a o predmetu SAD – izvozna ograničenja u kojem se napominje da „i čin povjeravanja i čin usmjeravanja stoga nužno podrazumijevaju sljedeća tri elementa: i. izričitu i pozitivnu radnju, bez obzira na to je li riječ o delegiranju ili naredbi; ii. odnosi se na određenu stranu; i iii. predmet te radnje jest određeni zadatak ili zadaća.” (49) Puki nadzor ili izvršavanje općih regulatornih ovlasti stoga nisu dovoljni za utvrđivanje povjeravanja i usmjeravanja (50).

                     (414)

                     U tom pogledu treba napomenuti da se zaključak Komisije ne temelji isključivo na pukoj političkoj izjavi prethodno opisanoj u odjeljku 3.1. On se temelji i na ulozi CBA-e koju kao skupinu udruženja ne samo proizvođača bicikala, nego i proizvođača motora, nadzire i usmjerava najviše kinesko tijelo, tj. državno vijeće. Nadalje, podsjeća se da su članovi CBA-e obvezni provoditi odluke CBA-e i stoga ih se smatralo podređenima. U tom se smislu podsjeća da je CBA izdala 13. plan za bicikle kojim se konkretno nastoje poboljšati izvozni rezultati proizvođača električnih bicikala kako je navedeno u uvodnim izjavama 112. i 113. Prethodno navedena razmatranja potkrijepljena su i brojnim izvadcima iz posebnog izvješća o industriji motora navedenog u uvodnim izjavama od 408. do 410., koji pokazuje da potpora sektoru motora odgovara njegovu položaju u opskrbnom lancu električnih bicikala. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (415)

                     Giant je također smatrao da je Komisija obrnula teret dokazivanja u uvodnoj izjavi 407. navodeći djelomičnu nesuradnju kineske vlade u odnosu na donesene zaključke. Giant je istaknuo da Komisija snosi teret dokazivanja i da nije dokazala da je opskrba baterijama i motorima za električne bicikle praksa koja je obično povjerena vladi.

                     (416)

                     U tom pogledu Komisija je smatrala da su dostupni dokazi, kako su sažeti u uvodnoj izjavi 414., koji se temelje na dostupnim činjenicama, dovoljni za dokazivanje povjeravanja i usmjeravanja. Podsjeća se i na to da kineska vlada nije iznijela primjedbe niti je dostavila dodatne informacije nakon što je obaviještena da Komisija namjerava primijeniti dostupne činjenice na opskrbu ulaznim materijalom uz manju naknadu od primjerene. Komisija na temelju toga smatra da nije obrnula teret dokazivanja. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

               3.7.2.4.   Subvencioniranje proizvođača motora

                     (417)

                     Komisija prvo podsjeća na to da je zbog djelomične nesuradnje kineske vlade Komisija svoje nalaze morala utvrditi na temelju raspoloživih podataka koji su se sastojali od posebnog industrijskog izvješća koje je dostavio podnositelj pritužbe i informacija koje je dostavio jedini dobavljač motora koji surađuje, koji je odgovorio na upitnik Komisije.

                     (418)

                     Kako je opisano u uvodnoj izjavi 410., to izvješće sadržava nekoliko dokaza o tome da je industrija električnih motora dobivala potporu putem „poticaja u obliku povrata poreza”, „korištenja zemljišta, usluga koje se odnose na kapital i ponude radne snage”.

                     (419)

                     To je potvrđeno i nalazima utvrđenima s obzirom na društvo Bafang. Naime, u ispitnom postupku otkrilo se da je to društvo dobivalo nekoliko vrsta subvencija koje su se sastojale od prava na korištenje zemljišta uz manju naknadu od primjerene, smanjene stope poreza i više bespovratnih sredstava.

                     (420)

                     Nekoliko je strana uputilo na članak 14. točku (d) Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama i članak 6. točku (d) osnovne uredbe u pogledu primjerenosti naknade koja se utvrđuje u odnosu na prevladavajuće tržišne uvjete za predmetnu robu ili uslugu u zemlji prodaje ili kupnje. Drugim riječima, da bi se upotrijebljena referentna vrijednost trebala odnositi na prevladavajuće uvjete na kineskom tržištu; ili se temeljiti na prevladavajućim uvjetima na tržištu druge zemlje ili na svjetskom tržištu koji su dostupni primatelju.

                     (421)

                     Komisija je smatrala da su prevladavajući uvjeti na tržištu NRK-a narušeni zbog primjenjivih nacionalnih i sektorskih politika koje su provodili gospodarski subjekti. Osim toga, zbog djelomične nesuradnje kineske vlade Komisija na raspolaganju nije imala ključne informacije o stanju na tržištu motora u Kini ni o mogućim prilagodbama koje je potrebno provesti. Kad je riječ o prevladavajućim uvjetima na tržištu druge zemlje ili svjetskom tržištu, nisu bile dostupne dovoljno detaljne informacije koje bi omogućile smislenu usporedbu. Komisija se stoga morala osloniti na dostupne informacije. Na temelju toga Komisija je zaključila da prevladavajući uvjeti na kineskom tržištu ne opravdavaju prilagodbe te je referentnu vrijednost stoga izračunala primjenom metodologije opisane u uvodnoj izjavi 432.

                     (422)

                     Nekoliko je strana tvrdilo da je Komisija umjesto toga trebala koristiti uvozne cijene motora od proizvođača u uzorku koji surađuju kao nenarušenu referentnu vrijednost.

                     (423)

                     U tom pogledu, s obzirom na tržišni udio domaćih dobavljača motora i činjenicu da oni određuju cijene na kineskom tržištu kako je navedeno u uvodnoj izjavi 404., nije se smatralo primjerenim koristiti uvozne cijene kao referentnu vrijednost jer su na njihovu razinu jednako utjecala ista ona narušavanja koja su prisutna na domaćem tržištu. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (424)

                     Giant i kineska vlada tvrdili su da Komisijin pristup čini povredu stavka 1.1. točke (b), članka 10. i stavka 32.1. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama jer Komisija ne može izbjeći svoju obvezu da zaključi da se proizvođačima povjeravaju poslovi ili ih se usmjerava. U tom pogledu Giant je tvrdio da Komisija mora: 1. analizirati jesu li proizvođačima dodijeljene subvencije; 2. analizirati jesu li motori i baterije kupljeni pod tržišnim uvjetima; 3. izračunati koliko je subvencija preneseno.

                     (425)

                     U tom se pogledu smatra da se zaključak Komisije temelji na dovoljno detaljnim razlozima sažetima u uvodnoj izjavi 414. Kad je riječ o primjedbama Gianta, Komisija je smatrala da nije raspolagala ključnim informacijama, s obzirom na nesuradnju kineske vlade i činjenicu da je samo jedan dobavljač surađivao na vlastitu inicijativu. Međutim, na temelju dostupnih informacija i analize koju je provela Komisija smatralo se da su ispunjeni uvjeti za utvrđivanje povjeravanja i usmjeravanja. Kad je riječ o prijenosu, s obzirom na to da analiza Komisije nije bila usmjerena na to pitanje, ta se tvrdnja smatrala nevažnom. Stoga su se te tvrdnje morale odbaciti.

               3.7.2.5.   Specifičnost

                     (426)

                     Kako je pokazano u uvodnim izjavama od 390. do 412., na temelju nekoliko pravnih dokumenata usmjerenih konkretno na društva u sektoru električnih bicikala, dobavljače ulaznih materijala usmjerava se na opskrbljivanje industrije električnih bicikala motorima uz manju naknadu od primjerene. Na temelju tih dokumenata pokazuje se da dobavljači ulaznih materijala opskrbljuju motorima samo ograničen broj industrija/poduzeća koja postupaju u skladu s relevantnim politikama kineske vlade.

                     (427)

                     Stoga je Komisija zaključila da subvencije u obliku opskrbe motorima uz manju naknadu od primjerene nisu općenito dostupne te su stoga specifične u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe. Štoviše, nijedna zainteresirana strana nije podnijela dokaze kojima se upućuje na to da se takav oblik subvencija temelji na objektivnim kriterijima ili uvjetima u smislu članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe.

               3.7.2.6.   Korist

                     (428)

                     Svi proizvođači izvoznici u uzorku kupovali su motore na domaćem tržištu uglavnom od nepovezanih društava, ali su određene količine motora i uvozili. Određene neznatne količine motora kupljene su od povezanih društava. Za neke od proizvođača glavni je dobavljač bilo društvo Bafang na koje se odnosi više od 50 % obujma kupnje.

                     (429)

                     Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 396., društvo Bafang, kao podređeni subjekt kojemu je povjerena provedba nacionalne politike, prodavalo je motore po znatno jeftinijim cijenama na svojem domaćem tržištu nego za izvoz. Kao posljedica toga, kineski proizvođači izvoznici ostvarili su korist od motora prodavanih uz manju naknadu od primjerene.

                     (430)

                     Nekoliko je strana tvrdilo da u skladu s člankom 2. točkama (a) i (b) osnovne uredbe samo je vlada ovlaštena dodijeliti subvenciju. Budući da je Bafang društvo u privatnom vlasništvu, ne može se smatrati vladom u smislu članka 2. točke (b) i stoga ne može dodjeljivati subvencije.

                     (431)

                     U tom pogledu smatralo se da ta primjedba nije relevantna s obzirom na zaključak donesen u izjavi 412.; tj. da dobavljačima motora za proizvođače električnih bicikala kineska vlada povjerava i usmjerava ih na opskrbu tim materijalom za manju naknadu od primjerene.

               3.7.2.7.   Izračun iznosa subvencije

                     (432)

                     Korist za društva u uzorku izračunana je usporedbom domaćih cijena s izvoznim cijenama motora koje je društvo Bafang naplaćivalo tijekom RIP-a. Ta usporedba provedena je upotrebom kombinacije mjesta (glavina ili središnji motor) i snage motora (u kW). Izračunani postoci primijenjeni su na cijene koje su proizvođači izvoznici u uzorku plaćali za kupnje motora od domaćih dobavljača. Nisu učinjene nikakve prilagodbe.

                     (433)

                     Grupa Giant tvrdila je da nema poveznice između lokalno kupljenih motora i električnih bicikala izvezenih u EU.

                     (434)

                     U tom se pogledu smatra da korist definiranu u uvodnim izjavama od 428. do 429. ostvaruju proizvođači izvoznici električnih bicikala koji kupuju domaće motore uz manju naknadu od primjerene i da ona nije povezana s određenim modelima prodavanih električnih bicikala. Stoga je zaključeno da je Grupa Giant ostvarila korist pri kupnji domaćih motora po narušenim cijenama zbog povjeravanja i usmjeravanja kineske vlade opisanih u uvodnim izjavama od 394. do 412. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (435)

                     Za domaću prodaju Bafang je tvrdio da je popis transakcija korišten za utvrđivanje prosječne cijene motora koji se prodaju na domaćem tržištu uključivao prodaju povezanom društvu. Nadalje, Bafang je objasnio da je ta povezana prodaja bila namijenjena izvozu jer je njegovo povezano društvo djelovalo kao domaći trgovac zadužen za izvoznu prodaju. Bafang je stoga od Komisije zatražio da tu prodaju isključi iz izračuna prosječnih domaćih prodajnih cijena.

                     (436)

                     Komisija je prihvatila tu tvrdnju i isključila tu prodaju iz izračuna prosječne domaće cijene jer je bila zadovoljna dokazima koje je Bafang dostavio da se ta prodaja zaista treba smatrati „izvoznom prodajom” preko njegova domaćeg povezanog trgovca. U svakom slučaju, nije bilo dokaza u spisu koji bi potvrdili je li ta prodaja povezanom trgovcu izvršena pod tržišnim uvjetima, kako je dodatno objašnjeno u uvodnim izjavama od 437. do 441. Stoga su izračuni izmijenjeni u skladu s tim, uzimajući u obzir samo domaću prodaju nezavisnim kupcima.

                     (437)

                     Kad je riječ o prosječnoj cijeni izvozne prodaje, Bafang je za prodaju navedenu u uvodnim izjavama 435. i 436. tvrdio da bi cijene motora koji se izvoze preko njegova domaćeg povezanog trgovca trebalo na odgovarajući način prilagoditi kako bi se uklonili troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit povezanog trgovca.

                     (438)

                     U tom kontekstu nije bilo moguće utvrditi jesu li transakcije između Bafanga i njegova povezanog društva izvršene pod tržišnim uvjetima ili treba li se izvozna prodaja tog povezanog društva nepovezanim kupcima prilagoditi za razuman iznos dobiti te troškova prodaje, općih i administrativnih troškova. U svakom slučaju, referentna vrijednost za izračun cijene izvozne prodaje trebala bi se temeljiti na stvarnoj izvoznoj cijeni koju plaća neovisni kupac jer se to smatra tržišnom cijenom bez narušavanja prisutnih na domaćem tržištu, neovisno o razinama troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti koje je imao Bafangov trgovac. Dakle, kako bi se na odgovarajući način usporedila domaća prodaja i izvozna prodaja na istoj razini trgovine i kako bi se osigurala usklađenost s prilagodbom cijene domaće prodaje objašnjenom u uvodnim izjavama 435. i 436., Komisija je odlučila isključiti tu neizravnu izvoznu prodaju putem povezanog domaćeg trgovca te je u skladu s tim izmijenila izračun prosječne izvozne cijene. Kao posljedica toga, domaća i izvozna cijena uspoređene su uzimajući u obzir samo izravnu prodaju Bafanga neovisnim kupcima i na domaćem i na izvoznim tržištima. Razina zastupljenosti tako prilagođene relevantne prodaje i dalje je bila znatna te je činila gotovo 70 % ukupne izvozne prodaje. Ti su nalazi ponovno objavljeni u dodatnoj konačnoj objavi svim zainteresiranim stranama.

                     (439)

                     Nakon te ponovne objave Bafang je tvrdio da se izvozna prodaja povezanog društva nepovezanim kupcima ne bi trebala isključiti i da bi odgovarajuće prodajne transakcije trebalo prilagoditi na nižu vrijednost uklanjanjem troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti. Bafang je također tvrdio da je Komisija mogla zatražiti te informacije tijekom ispitnog postupka kako bi utvrdila da je prodaja povezanim kupcima izvršena pod tržišnim uvjetima.

                     (440)

                     U tom pogledu treba podsjetiti da su cijene uspoređene isključivo radi utvrđivanja referentne vrijednosti za motore prodane uz manju naknadu od primjerene. Nakon Bafangovih primjedbi na objavu smatralo se prikladnim isključiti izvozne transakcije izvršene putem povezanog trgovca jer, kako je tvrdio Bafang, takve su transakcije uključivale troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit i nije se moglo utvrditi da su prodajne cijene u tim transakcijama pouzdane.

                     (441)

                     Osim toga, treba razjasniti da su službe Komisije saznale za postojanje troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti na razini trgovačkog društva tek nakon posjeta radi provjere i da Bafang to pitanje nije postavio pri dostavljanju informacija o svojoj profitabilnosti na dvama tržištima ni pri utvrđivanju elemenata kojima bi se mogla opravdati razlika u cijeni između domaćih i izvoznih cijena (vidjeti uvodnu izjavu 397.). Na kraju, treba napomenuti da Bafang nije potkrijepio svoju tvrdnju popratnim dokazima te da nije dostavio dodatne informacije o razini takvih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti u svojim primjedbama na objavu ili ponovnu objavu. U svakom slučaju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 437., točna referentna vrijednost za izvoznu prodaju mogla se temeljiti samo na stvarnoj cijeni za krajnjeg kupca neovisno o bilo kojoj posrednoj prodaji i povezanim razinama troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti trgovaca, jer su oni nevažni za utvrđivanje odgovarajuće tržišne cijene za izračun koristi od subvencije. Komisija je stoga odbacila te tvrdnje.

                     (442)

                     Subvencija utvrđena u odnosu na taj program tijekom RIP-a za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

                        Tablica 3.

                        Opskrba motorima uz manju naknadu od primjerene

                                 Društvo/grupa

                                 Stopa subvencije

                                 Grupa Bodo Vehicle

                                 5,44 %

                                 Grupa Giant

                                 0,84 %

                                 Jinhua Vision Industry i Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,78 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 3,96 %

                                 Grupa Yadea

                                 2,99 %

               3.7.3.   Opskrba baterijama uz manju naknadu od primjerene

         3.7.3.1.   Vlasništvo domaćih dobavljača baterija za električne bicikle

                     (443)

                     S obzirom na to da kineska vlada nije dostavila nikakve informacije o broju i vlasništvu domaćih dobavljača baterija za električne bicikle, Komisija se morala osloniti na raspoložive podatke u smislu članka 28. stavka 1. osnovne uredbe. Ona je, s obzirom na to, analizirala posebno industrijsko izvješće o kineskoj industriji litijskih baterija za električne bicikle koje je dostavio podnositelj pritužbe i stanje dobavljača baterija pet proizvođača izvoznika u uzorku.

                     (444)

                     Komisija je usporedno s time identificirala 23 kineska dobavljača baterija od kojih su najmanje tri bili članovi CBA-e, a najmanje jedan bio je u djelomičnom državnom vlasništvu. Na te se dobavljače odnosilo 33 % ukupne količine baterija i 31 % ukupne vrijednosti tih kupnji u RIP-u. Kako je prikazano u uvodnim izjavama od 133. do 139., tijekom razmatranog razdoblja CBA-om je upravljalo Državno vijeće. Nadalje, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 382., CBA uvodi određene obveze svojim članovima u pogledu provedbe nacionalne politike.

                     (445)

                     Komisija je na temelju toga smatrala da su članovi CBA-e vezani strogim obvezama prema svojem udruženju koje u poslovanju usmjerava i nadzire Komisija Državnog vijeća za nadzor državne imovine i upravljanje njome. Zbog toga se članovi CBA-e, uključujući dobavljače baterija, smatraju podređenim ključnim subjektima u industriji bicikala kojima je povjerena provedba nacionalne politike radi ostvarenja širih ciljeva povezanih s proizvodnjom električnih bicikala. Stoga je Komisija i u slučaju baterija dodatno ispitala te politike.

                     (446)

                     Slično kao u slučaju motora, nekoliko je strana tvrdilo da je CBA neprofitno udruženje čiji su članovi trgovačka društva, istraživačke jedinice i lokalna udruženja u industriji bicikala koji su mu se dobrovoljno pridružili. Te su strane tvrdile i da društva u privatnom vlasništvu čine većinu članova CBA-e.

                     (447)

                     U tom se pogledu upućuje na uvodne izjave 166. i 168. u kojima se navodi da se zbog toga što je kineska vlada odbila dostaviti informacije o vlasništvu domaćih dobavljača ulaznih materijala Komisija morala osloniti na dostupne činjenice. Iz njih je bilo vidljivo da su više članova CBA-e također poduzeća u državnom vlasništvu.

                     (448)

                     Kineska vlada tvrdila je da Komisija nije uspjela pokazati da je CBA javno tijelo.

                     (449)

                     U tom se pogledu upućuje na uvodnu izjavu 138. i potvrđuje zaključak da CBA poslovno usmjeravaju i nadziru „državno vijeće, Ministarstvo civilnih poslova i nadležna poslovna jedinica društva”. To je bio slučaj i u 2016., kad je odobren 13. plan za bicikle.

                     (450)

                     Kineska vlada također je tvrdila da u skladu s postojećom sudskom praksom državno vlasništvo nije dovoljno za dokazivanje povjeravanja i usmjeravanja.

                     (451)

                     Iako samo državno vlasništvo nije dovoljan uvjet za dokazivanje povjeravanja i usmjeravanja, važan je element u tom pogledu. Nadalje, trebalo bi napomenuti da, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 452. do 484. u nastavku, analiza Komisije temelji se na nizu drugih čimbenika kojima se potkrjepljuje argument da je domaćim dobavljačima baterija za industriju električnih bicikala kineska vlada povjeravala poslove i usmjeravala ih. Stoga su se te primjedbe morale odbaciti.

               3.7.3.2.   Politike i ciljevi vlade

                     (452)

                     Komisija je utvrdila nekoliko pravnih izvora koji upućuju na postojanje javne potpore industriji baterija zbog njezina položaja u industrijskom opskrbnom lancu za električne bicikle.

                     (453)

                     Prvi je dokument Plan razvoja lake industrije (2016.–2020.), koji je kineska vlada izradila radi provedbe 13. petogodišnjeg plana i strategije „Made in China 2025”. U planu se baterije utvrđuju kao jedna od „ključnih industrija”. Kad je riječ o baterijama, u tom se planu preporučuje „promicanje razvoja industrije baterija u smjeru proizvodnje zelenih i sigurnih baterija te baterija visokih performansi i s dugim vijekom trajanja. Ubrzavanje istraživanja i razvoja te industrijalizacije materijala visokih performansi za elektrode litij-ionske baterije, baterijskih membrana, elektrolita, aditiva nove vrste i napredne tehnologije za integraciju sustava, tehnologije za olovne baterije nove vrste, kao što je baterija sa zavojnicom i olovo-ugljikova baterija, te olovne baterije sljedeće generacije, kao što je bipolarna baterija i rešetkasta baterija s neolovnom pločom, te ključnih materijala […]. Usmjeravanje na razvoj primarne baterije nove vrste, olovne baterije nove vrste, pogonske baterije za vozila koja koriste nove izvore energije i gorivne ćelije. Ubrzavanje transformacije i modernizacije tehničke opreme vodećih poduzeća u skladu sa standardnim uvjetima za industriju olovo-kiselinskih baterija (verzija iz 2015.). Aktivno poticanje izgradnje sustava za recikliranje otpadnih olovnih baterija”.

                     (454)

                     U planu su utvrđene i konkretne mjere politike koje treba promicati u svakoj od tih ključnih industrija. Navedene su u uvodnim izjavama od 101. do 106. i uključuju, među ostalim, davanje povlaštenih zajmova, potporu za osiguranje izvoznih kredita i potporu u području porezne politike.

                     (455)

                     Drugi je dokument strategija „Made in China 2025”. To je nacionalna strategija koja je usmjerena na deset ključnih sektora koji dobivaju posebnu potporu i pozornost u razdoblju do 2025. Ta se potpora, među ostalim povlasticama, dodjeljuje putem zajmova banaka u državnom vlasništvu na nekomercijalnoj osnovi te putem izuzeća od obveze poštovanja određenih standarda i propisa. Kineska industrija baterija dio je područja koja se podupiru tom nacionalnom strategijom. To je očito iz uključivanja sljedećeg izvatka:

                                 —

                                    Elektronička oprema:„[…] Promicanje razvoja opreme za nove i obnovljive izvore energije, naprednih uređaja za pohranu energije te opreme za prijenos i transformaciju električne energije za pametne mreže i opreme za korisnički terminal za pametne mreže. Ostvarivanje velikih pomaka u tehnologijama proizvodnje i primjene za ključne komponente i materijale, uključujući elektroničke uređaje velike snage i visokotemperaturni supravodljivi materijal te stvaranje sposobnosti njihove industrijalizacije.” (Poglavlje III., odjeljak VI., pododjeljak 7.).

                     (456)

                     Treći je dokument 13. petogodišnji plan za industriju bicikala i električnih bicikala, u kojem se navode glavni ciljevi, prioriteti i programi potpore za industriju bicikala i električnih bicikala i industriju njihovih glavnih komponenti, uključujući industriju baterija:

                                 —

                                    „Nastavak promicanja razvoja raznolikih, markiranih i vrhunskih bicikala u industriji te postupno povećanje udjela osoba koje putuju biciklom i udjela bicikala srednje i vrhunske kvalitete; realizacija laganih i pametnih električnih bicikala s litijskom baterijom te stalno povećanje tržišnog udjela bicikala s litijskom baterijom te udjela električnih bicikala u izvozu”. (Odjeljak V. „Glavne zadaće u razvoju industrije tijekom 13. petogodišnjeg razdoblja”, pododjeljak I. Plana),

                                 —

                                    „Dodatno poboljšanje cjelokupnih performansi četiriju glavnih električnih komponenti, to jest kontrolera, baterije, motora i punjača, kako bi se razvio učinkovit, štedljiv, siguran i pouzdan električni sustav električnog bicikla.”(Odjeljak V., pododjeljak II. Plana),

                                 —

                                    „U Planu je predviđeno daljnje poboljšavanje cjelokupnih performansi olovo-kiselinske baterije; proširena primjena litijske baterije u električnim biciklima; istraživanje i razvoj novih vrsta punjivih baterija.” (Točka 4. tablice 3. „Ključne tehnološke inovacije u industriji tijekom 13. petogodišnjeg razdoblja”).

                     (457)

                     Četvrti je dokument 12. petogodišnji plan za industriju baterija, koji je donesen 2015. i stoga primjenjiv u cijelom početnom razdoblju ispitnog postupka:

                                 —

                                    „Litij-ionska baterija: povećati primjenu litij-ionskih baterija u električnim biciklima, električnim motociklima, autobusima i malim potpuno električnim vozilima (uključujući spora električna vozila), povećati tržišni udio pogonskih litij-ionskih baterija te nastojati da se na kraju „dvanaestoga” plana litij-ionske baterije u električnim alatima upotrebljavaju tako da ukupni udio baterija u električnim alatima iznosi više od 50 %, a udio električnih bicikala na litij-ionske baterije približno 20 %.”(Poglavlje V., odjeljak II.),

                                 —

                                    „Promicati suradnju između industrije baterija te industrija koje se nalaze više ili niže u industrijskom lancu stvaranjem industrijskih saveza ili saveza za tehničku suradnju, u područjima kao što su pogonske litij-ionske baterije i električni bicikli, električna vozila, sustavi za upravljanje energijom i ostala područja za razmjenu znanja i suradnju, organizirati istraživanja, poboljšavati proizvodne tehnologije, poticati promidžbu i primjenu.” (Poglavlje VI. „Glavne mjere i preporuke politike”, odjeljak I.),

                                 —

                                    „Provoditi smjernice politike i utvrditi relevantne zakone i propise kako bi se i. promicalo postupno povlačenje s tržišta proizvoda koji jako zagađuju, troše resurse i mnogo energije, ii. usmjeravalo visokotehnološke proizvode prema industrijalizaciji i iii. povećao tržišni udio na međunarodnim tržištima” (Odjeljak VI., pododjeljak V.).

                                 —

                                    „Preporučuje se uvođenje industrijskih politika kojima se potiče širenje novih vrsta pogonskih baterija (uključujući litij-ionske baterije, vodik-niklove baterije, nove olovo-kiselinske baterije itd.) te solarnih ćelija s pomoću poreznih poticaja i vladinih subvencija radi promicanja stavljanja na tržište i očuvanja energije. Preporučuje se uvođenje politike subvencioniranja električnih bicikala s litij-ionskom baterijom radi promicanja popularizacije električnih bicikala s litij-ionskom baterijom.”(Poglavlje VI., odjeljak V.).

                     (458)

                     Peti je dokument 13. petogodišnji plan za industriju baterija, koji je 18. siječnja 2016. donijelo Kinesko udruženje industrije kemijske i fizičke energije:

                                 —

                                 „Glavne zadaće i razvojni prioriteti”, odjeljak II. „Razvojno usmjerenje industrije kemijske energije tijekom razdoblja 13. petogodišnjeg plana”, pododjeljak 2. „Industrija i industrijski lanac za litij-ionske baterije” (poglavlje V.):

                                             —

                                                „Moramo nastojati povećati svoj izvoz u okviru urednog tržišnog natjecanja (prosječno godišnje povećanje od 10 %) i održati veliku brzinu razvoja domaćeg tržišta (prosječno godišnje povećanje od 20 %) uz potporu povlaštenih državnih politika za vozila koja koriste nove izvore energije te pridavati važnost i promicati stvaranje i razvoj iznimno velikih poduzeća (ili konzorcija poduzeća), promicati inovacije poduzeća u tehnologijama i proizvodima, glasovite marke i vrhunska poduzeća.”

                                             —

                                                „Nastaviti podupirati ključne tehnologije za ključne materijale i ključnu opremu, što prije poboljšati izgradnju industrijskog lanca za litij-ionske baterije, podupirati industriju litij-ionskih baterija i unapređenje proizvoda te smanjiti troškove.”

                                 —

                                 „Promicati suradnju između industrije baterija te industrija koje se nalaze više ili niže u industrijskom lancu putem stvaranja industrijskih saveza ili saveza za tehničku suradnju, u područjima kao što su pogonske litij-ionske baterije i električni bicikli […].” (Poglavlje V. „Glavne mjere i preporuke politike”, odjeljak I.).

                     (459)

                     Pored prethodno prikazanih pravnih izvora, Komisija se oslanjala i na izvješće o kineskoj industriji litijskih baterija za električne bicikle (konzultantske kuće Yubo Zhiye). U tom izvješću („In-depth analysis lithium-ion battery industry for electric bicycles in 2018-2023 and guidance report on the„13th Five-Year” development plan (Detaljna analiza: industrija litij-ionskih baterija za električne bicikle u razdoblju 2018.–2023. i izvješće o smjernicama za 13. petogodišnji plan razvoja)”) (51), koje je javno dostupno na web-mjestu konzultantske kuće (www.chinabgao.com), potvrđuje se da se tu industriju snažno subvencionira i da se te subvencije dodjeljuju radi ostvarivanja opće koristi za industriju električnih bicikala:

                                 —

                                    „Nastaviti podupirati ključne tehnologije za ključne materijale i ključnu opremu, što prije poboljšati izgradnju industrijskog lanca za litij-ionske baterije, podupirati industriju litij-ionskih baterija i unapređenje proizvoda te smanjiti troškove.”(Poglavlje II., odjeljak III., pododjeljak III., točka I.),

                                 —

                                    „Promicat će se suradnja između industrije baterija te industrija koje se nalaze više ili niže u industrijskom lancu, u područjima kao što su pogonske litij-ionske baterije i električni bicikli, električna vozila i sustavi za upravljanje napajanjem, u obliku industrijskih saveza ili saveza za tehničku suradnju.”(Poglavlje II., odjeljak III., pododjeljak III., točka II.),

                                 —

                                    „U ovom trenutku razvoj industrije za pohranjivanje energije ograničen je velikim troškovima, a tržište očekuje velike subvencije u okviru politike za industriju za pohranjivanje energije. Očekuje se da će to biti realizirano u industriji litijskih baterija, srednjoročno i dugoročno.”(Poglavlje V., odjeljak III.),

                                 —

                                    „Potpora nacionalnim politikama: državna vlada i lokalne vlade aktivno su podupirale razvoj industrije električnih bicikala i industrije dodataka za njih te su uvele niz povlaštenih politika za razvoj povezanih industrija, što je znatno pridonijelo razvoju industrije litij-ionskih baterija za električne bicikle. Konkretno, brzim razvojem električnih bicikala koji koriste nove izvore energije posljednjih godina pružena je i snažna potpora razvoju litij-ionskih baterija za e-bicikle u Kini.”(Poglavlje X., odjeljak III.).

                     (460)

                     Ukratko, u tim se dokumentima nalaze dokazi o vladinoj potpori industriji baterija te se opisuju i dostupne mjere potpore od kojih je bilo moguće ostvariti korist posljednjih godina (povlašteno financiranje, porezni rabati/izuzeća i osiguranje izvoznih kredita). Nadalje, u njima se naglašava potreba daljnje integracije industrija baterija i električnih bicikala naprednom suradnjom i savezima te se priznaje postojanje politike subvencioniranja električnih bicikala s baterijom radi promicanja popularizacije i izvoza električnih bicikala.

                     (461)

                     Komisija je na temelju toga zaključila da je industrija baterija podupirana industrija koja može ostvariti koristi od raznih subvencija, a njezin je razvoj usko povezan s razvojem industrije električnih bicikala.

               3.7.3.3.   Povjeravanje i usmjeravanje

                     (462)

                     S obzirom na djelomičnu nesuradnju kineske vlade, nisu dobiveni nikakvi odgovori na upitnike od dobavljača ulaznih materijala te Komisija stoga nije imala ključne informacije u pogledu domaćeg tržišta dobavljača baterija. Kao posljedica toga, Komisija se pri utvrđivanju svojih nalaza o povjeravanju morala osloniti na raspoložive podatke u skladu s člankom 28. stavkom 1. osnovne uredbe. S obzirom na to, informacije dostupne Komisiji sastojale su se od vladinih planova kako su opisani u odjeljku 3.1., informacija prikupljenih od proizvođača izvoznika u uzorku u pogledu njihovih domaćih dobavljača baterija, javno dostupnih informacija o CBA-i i njezinim članovima te informacija prikupljenih od društva Bafang, jedinog dobavljača ulaznih materijala koji surađuje.

                     (463)

                     Komisija je pronašla nekoliko pravnih izvora koji upućuju na činjenicu da je kineska vlada poduzela mjere kako bi smanjila trošak baterija radi dodjeljivanja koristi industriji proizvođača električnih bicikala koja se nalazi niže u proizvodnom lancu.

                     (464)

                     Prvi je dokument 13. plan za bicikle. U tom se planu navodi da će se veliki pomaci ostvariti u području šest ključnih tehnologija. Jedna je od njih sveobuhvatno poboljšanje performansi olovo-kiselinske baterije i litij-ionske baterije. U planu se utvrđuju i tri cilja koja se mogu kvantificirati:

                                 —

                                    s obzirom na udio litijskih baterija:„postići da postotak bicikala s litijskim baterijama u ukupnom obujmu proizvodnje električnih bicikala premaši 30 %”,

                                 —

                                    s obzirom na trošak baterija:„postići velike pomake u proizvodnom postupku i materijalima te smanjiti trošak proizvodnje litijskih baterija, pri čemu je potrebno održati visoki omjer energetske učinkovitosti litijskih baterija”,

                                 —

                                    s obzirom na cijenu baterija:„dodatno poboljšati omjer cijene i performansi litijskih baterija gotovo do razine olovo-kiselinskih baterija”.

                     (465)

                     Drugi je dokument 13. petogodišnji plan za baterije. U tom se planu uspostavlja nekoliko poveznica s industrijom koja je niže u proizvodnom lancu, a osobito s industrijom električnih bicikala, kako je opisano u uvodnoj izjavi 458. Nadalje, u njemu se uspostavlja i poveznica između subvencioniranja industrije baterija i industrije električnih bicikala: „Preporučuje se uvođenje politike subvencioniranja električnih bicikala s litij-ionskom baterijom radi promicanja popularizacije električnih bicikala s litij-ionskom baterijom” (Poglavlje V., odjeljak V.).

                     (466)

                     Treći je dokument posebno industrijsko izvješće o baterijama iz uvodne izjave 459., u kojem se pojašnjava da će „buduće ključne primjene litij-ionskih baterija biti usmjerene na električne alate, lagane električne e-bicikle, vozila koja koriste nove izvore energije i sustave za pohranjivanje energije” (Poglavlje V., odjeljak II.). Time se pojašnjava shvaćanje Komisije da kineska industrija električnih bicikala prelazi na litijske baterije. To je potvrđeno i u odgovorima na upitnik koje su dostavili proizvođači izvoznici u uzorku.

                     (467)

                     Četvrti je dokument „The Implementation Opinions of Further Promoting Healthy Development of Bicycle Industry in Our City (Mišljenja o provedbi daljnjeg promicanja dobrog razvoja industrije bicikala u našem gradu)” koje je objavilo Gradsko povjerenstvo za gospodarstvo i informacijsku tehnologiju grada Tianjina. U skladu s odredbama iz 13. petogodišnjeg plana za bicikle, u tim se Mišljenjima preporučuje korištenje domaćih baterija u proizvodnji električnih bicikala i smanjenje njihova troška: „Oslanjanjem na vodeća domaća poduzeća za proizvodnju te istraživanje i razvoj litijskih baterija i materijala za njih, kao što su Lishen, BAK i Gateway, pojačat ćemo istraživanje i razvoj u pogledu jeftinih, sigurnih i pouzdanih litijskih baterija visokih performansi za električne bicikle i povezane popratne tehnologije.”

                     (468)

                     Na temelju prethodno navedenoga jasno je da se politikom koju je osmislila kineska vlada uspostavlja poveznica između razvoja industrije litij-ionskih baterija i industrije električnih bicikala. Nadalje, tom politikom predviđa se i da industrija baterija putem subvencija smanji svoje troškove i cijene radi promicanja razvoja industrije električnih bicikala. Time se jasno pokazuje da na temelju tih politika kineska vlada povjerava proizvođačima baterija zadaću da baterije prodaju po niskoj cijeni, ili ih na to usmjerava, u korist industrije električnih bicikala koja se nalazi niže u proizvodnom lancu.

                     (469)

                     Kad je riječ o dobavljačima baterija koji opskrbljuju proizvođače izvoznike u uzorku, Komisija je u uvodnoj izjavi 444. utvrdila da se na članove CBA-e koji su isporučivali baterije proizvođačima izvoznicima u uzorku odnosilo 33 % ukupne domaće količine isporučene proizvođačima izvoznicima u uzorku i 31 % ukupne domaće vrijednosti kupnje tijekom RIP-a. Nadalje, u uvodnoj izjavi 383. Komisija je zaključila da su članovi CBA-e, uključujući dobavljače dijelova, podređeni ključni subjekti kojima je povjerena provedba nacionalne politike radi ostvarivanja širih ciljeva povezanih s proizvodnjom električnih bicikala. Na temelju prethodno navedenoga i u nedostatku bilo kakvih drugih informacija, to se smatralo reprezentativnim za stanje na domaćem kineskom tržištu baterija.

                     (470)

                     Konkretnije, u nedostatku suradnje bilo kojeg dobavljača koji proizvodi baterije, Komisija se morala osloniti na informacije koje je prikupila od društva Bafang koje je prodavalo baterije na domaćem tržištu i za izvoz. U tom kontekstu, u ispitnom je postupku otkriveno da je to društvo prodavalo ekvivalentne modele baterija po znatno povoljnijim (nižim) cijenama na domaćem tržištu nego za izvoz. Ta se razlika tijekom RIP-a kretala od 30 % do 50 %.

                     (471)

                     Nekoliko je strana tvrdilo da se Bafangova prodaja baterija nije mogla koristiti kao referentna vrijednost iz sljedećih razloga. Prvo, Bafang nije proizvođač baterija. Drugo, baterije koje Bafang izvozi i prodaje na domaćem tržištu dijelom su uvezene. Tvrdile su i da se usporedba Bafangovih cijena nije mogla koristiti kao referentna vrijednost za baterije jer je obujam baterija koje je Bafang prodao tijekom RIP-a bio vrlo malen.

                     (472)

                     U tom se pogledu prvo podsjeća na to da je, s obzirom na djelomičnu suradnju kineske vlade, kako je navedeno u odjeljku 3.3.3., i nedostatak suradnje proizvođača baterija, Komisija svoje nalaze morala temeljiti na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 28. osnovne uredbe. Stoga su se dostupne činjenice, tj. relevantni podaci koji se odnose na Bafang, smatrale primjerenima i prihvatljivima. Drugo, s obzirom na nacionalnu politiku i odredbe plana za bicikle koji je izdala CBA, a kojima se posebno nastoje poboljšati razina cijena litijevih baterija i izvozni rezultati proizvođača izvoznika električnih bicikala kako se spominje u uvodnim izjavama 112., 113. i 464., smatralo se da je izvor opskrbe nevažan, odnosno da je nevažno jesu li baterije interno proizvedene ili kupljene na domaćem tržištu ili pak uvezene. Za ispitni postupak važna je razlika za proizvođače proizvoda iz ispitnog postupka između subvencionirane cijene baterija koju su stvarno plaćali i reprezentativne tržišne cijene koju bi plaćali bez subvencioniranja. Na temelju navedenoga te su se tvrdnje morale odbaciti.

                     (473)

                     Ti su proizvodi bili ekvivalentni jer su identificirani na temelju iste interne referentne oznake proizvoda te su imali isti kapacitet u mAh. Međutim, nije se mogla opravdati znatna razlika u cijeni utvrđena između cijena na domaćem i izvoznim tržištima za ekvivalentne modele. Isto tako, kad je riječ o motorima, u spisu nije bilo informacija kojima bi se moglo objasniti da su različite razine cijena bile posljedica posebnih tržišnih uvjeta na različitim tržištima na kojima su se te baterije prodavale. Takva hipoteza bila je osobito u suprotnosti s informacijama prikupljenima u ispitnom postupku, tj. da je društvo Bafang, kao član CBA-e, podređeno tom udruženju i da je 13. plan za bicikle, koji izravno utječe na CBA-u, usmjeren na poboljšanje izvoznih rezultata proizvođača izvoznika električnih bicikala kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama 112. i 113. Kao posljedica toga, kako bi pridonio izvoznim rezultatima industrije električnih bicikala, društvu Bafang povjereno je da na domaćem tržištu ulazne materijale prodaje po nižim cijenama, ili ga se na to usmjerava, kako bi kineski proizvođači izvoznici električnih bicikala mogli smanjiti svoje troškove i nuditi svoje proizvode na izvoznim tržištima po znatno nižim cijenama od svojih konkurenata na izvoznim tržištima koji baterije moraju nabavljati po nesubvencioniranim cijenama. Postupajući tako, dobavljači baterija ponašaju se neracionalno jer prodaju baterije po nižoj cijeni na domaćem tržištu umjesto da nastoje u najvećoj mogućoj mjeri povećati svoju dobit prodajom istih modela baterija na izvoznim tržištima po znatno višim cijenama čime bi ostvarivali znatno veću dobit. Kao posljedica toga, kako bi pridonio izvoznim rezultatima te industrije, društvu Bafang povjereno je da na domaćem tržištu ulazne materijale prodaje po nižim cijenama kako bi proizvođači izvoznici električnih bicikala mogli nuditi svoje proizvode po znatno nižim cijenama od svojih konkurenata na izvoznim tržištima koji baterije moraju nabavljati po nesubvencioniranim cijenama.

                     (474)

                     Grupe Yadea i Bafang tvrdile su da modeli koji se prodaju na domaćem tržištu i oni koji se izvoze nisu isti i da ti modeli potječu od različitih dobavljača. Bafang je stoga smatrao da bi se usporedba trebala provoditi isključivo na temelju potpuno istih modela baterija koje potječu od jednog dobavljača čiji se proizvodi i izvoze i prodaju na domaćem tržištu. Bafang je također iznio primjedbu da bi ograničenje usporedbe na baterije koje je prodao navedeni dobavljač ipak rezultiralo znatnom razlikom između domaćih i izvoznih cijena, iako bi ona bila osjetno manja nego korištenjem modela svih drugih dobavljača.

                     (475)

                     U tom pogledu treba napomenuti da je usporedba izvršena za proizvode koji imaju isti interni referentni broj za Bafang. Stoga se smatralo da su ti modeli slični, posebno zbog činjenice da imaju isti kapacitet energije. Činjenica da bi usporedba utemeljena na modelima koji potječu iz potpuno istog izvora i dalje rezultirala znatnom razlikom u cijeni smatrala se nevažnom. Iz tih su razloga prethodno navedene tvrdnje odbačene.

                     (476)

                     Na temelju prethodno navedenoga, Komisija je zaključila da kineska vlada povjerava kineskim proizvođačima baterija zadaću dobavljanja tog ulaznog materijala domaćim proizvođačima električnih bicikala uz manju naknadu od primjerene ili ih na to usmjerava.

                     (477)

                     Nakon objave Giant je tvrdio da prema izvješću žalbenog tijela WTO-a o predmetu SAD – ispitni postupak o kompenzacijskoj pristojbi za čipove DRAM, „puke političke izjave” ne mogu „činiti povjeravanje ili usmjeravanje za potrebe stavka 1.1. točke (a)(1) podtočke iv. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama” (52). Nadalje, „povjeravanje i usmjeravanje, davanjem ovlasti privatnom tijelu ili vršenjem ovlasti nad njime, upućuje na ulogu koja je aktivnija od pukog poticanja.” (53) Žalbeno tijelo zaključilo je da bi dokazi o „povjeravanju poslova privatnom tijelu ili njegovu usmjeravanju obuhvaćali neki oblik prijetnje ili poticaja.” (54) Nadalje, Giant je također uputio na izvješće povjerenstva WTO-a o predmetu SAD – izvozna ograničenja u kojem se napominje da „i čin povjeravanja i čin usmjeravanja stoga nužno podrazumijevaju sljedeća tri elementa: i. izričitu i pozitivnu radnju, bez obzira na to je li riječ o delegiranju ili naredbi; ii. odnosi se na određenu stranu; i iii. predmet te radnje jest određeni zadatak ili zadaća.” (55) Puki nadzor ili izvršavanje općih regulatornih ovlasti stoga nisu dovoljni za utvrđivanje povjeravanja i usmjeravanja (56).

                     (478)

                     U tom smislu treba napomenuti da se zaključak Komisije ne temelji isključivo na pukoj političkoj izjavi koja je detaljno opisana u odjeljku 3.1. Temelji se i na ulozi CBA-e koju kao skupinu udruženja koje ne čine samo proizvođači bicikala, nego i proizvođači baterija, nadzire i usmjerava najviše kinesko tijelo, tj. državno vijeće. Nadalje, podsjeća se i na to da su članovi CBA-e obvezni provoditi njezine odluke i zbog toga ih se smatralo podređenima. U tom se smislu podsjeća da je CBA izdala 13. plan za bicikle kojim se konkretno nastoje poboljšati izvozni rezultati proizvođača električnih bicikala kako je navedeno u uvodnim izjavama 112. i 113. Prethodno navedena razmatranja potkrijepljena su i brojnim izvadcima iz posebnog izvješća o industriji baterija navedenog u uvodnoj izjavi 459. i općenitije iz različitih izvora iz uvodnih izjava od 464. do 467., koji pokazuju da potpora sektoru baterija odgovara njegovu položaju u opskrbnom lancu električnih bicikala. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (479)

                     Giant je smatrao i da je Komisija obrnula teret dokazivanja upućujući na djelomičnu nesuradnju kineske vlade u odnosu na donesene zaključke. Giant je istaknuo da Komisija snosi teret dokazivanja i da Komisija nije dokazala da je opskrba baterijama za električne bicikle praksa koja se uobičajeno povjerava vladi.

                     (480)

                     Slično zaključku iz uvodne izjave 415., smatra se da su i u slučaju baterija dostupni dokazi, koji se temelje na dostupnim činjenicama, dovoljni da se dokaže povjeravanje i usmjeravanje. Podsjeća se i na to da kineska vlada nije iznijela primjedbe niti je dostavila dodatne informacije nakon što je obaviještena da Komisija namjerava primijeniti dostupne činjenice na opskrbu ulaznim materijalom uz manju naknadu od primjerene. Komisija je na temelju toga smatrala da nije obrnula teret dokazivanja. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

               3.7.3.4.   Subvencioniranje proizvođača baterija

                     (481)

                     Komisija prvo podsjeća na to da je, zbog djelomične nesuradnje kineske vlade, svoje nalaze morala utvrditi na temelju raspoloživih podataka koji su se sastojali od vladinih politika opisanih u odjeljku 3.7.3.2. i posebnog industrijskog izvješća koje je dostavio podnositelj pritužbe te informacija koje je dostavio jedini dobavljač baterija koji surađuje, koji je odgovorio na Komisijin upitnik.

                     (482)

                     Komisija je u uvodnim izjavama 453. i 454. napomenula da je industrija baterija u Planu razvoja lake industrije navedena kao „ključna industrija” i da se u tom planu utvrđuje niz mjera politike u obliku administrativnih, tržišnih, financijskih i poreznih potpora koje su dostupne tim ključnim industrijama.

                     (483)

                     Nadalje, kako je opisano u uvodnoj izjavi 459., u posebnom izvješću o industriji baterija nalaze se dokazi o tome da su se na tu industriju primjenjivale „povlaštene politike”.

                     (484)

                     Na temelju prethodno navedenoga, Komisija je zaključila da su proizvođači baterija primili subvencije u raznim oblicima.

                     (485)

                     Nekoliko je strana uputilo na članak 14. točku (d) Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama i članak 6. točku (d) osnovne uredbe u pogledu primjerenosti naknade koja se utvrđuje u odnosu na prevladavajuće tržišne uvjete za predmetnu robu ili uslugu u zemlji prodaje ili kupnje. Drugim riječima, da bi se upotrijebljena referentna vrijednost trebala odnositi na prevladavajuće uvjete na kineskom tržištu; ili se temeljiti na prevladavajućim uvjetima na tržištu druge zemlje ili na svjetskom tržištu koji su dostupni primatelju.

                     (486)

                     Komisija je smatrala da su prevladavajući uvjeti na tržištu NRK-a narušeni zbog primjenjivih nacionalnih i sektorskih politika koje su provodili gospodarski subjekti. Osim toga, zbog djelomične nesuradnje kineske vlade Komisija na raspolaganju nije imala ključne informacije o stanju na tržištu baterija u Kini ni o mogućim prilagodbama koje je potrebno provesti. Kad je riječ o prevladavajućim uvjetima na tržištu druge zemlje ili svjetskom tržištu, nisu bile dostupne dovoljno detaljne informacije koje bi omogućile smislenu usporedbu. Komisija se stoga morala osloniti na dostupne informacije. Komisija je na temelju toga zaključila da prevladavajući uvjeti na kineskom tržištu ne opravdavaju prilagodbe te je referentnu vrijednost izračunala primjenom metodologije opisane u uvodnoj izjavi 495.

                     (487)

                     Giant i kineska vlada tvrdili su da Komisijin pristup čini povredu stavka 1.1. točke (b), članka 10. i stavka 32.1. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama jer Komisija ne može izbjeći svoju obvezu da zaključi da se proizvođačima povjeravaju poslovi ili ih se usmjerava. U tom pogledu Giant je tvrdio da Komisija mora: 1. analizirati jesu li proizvođačima dodijeljene subvencije; 2. analizirati jesu li baterije kupljene po tržišnim uvjetima; 3. izračunati koliko je subvencija preneseno.

                     (488)

                     U tom pogledu smatra se da se zaključak Komisije temelji na dovoljno detaljnim razlozima. Kad je riječ o primjedbama Gianta, Komisija je smatrala da nije raspolagala ključnim informacijama, s obzirom na nesuradnju kineske vlade i činjenicu da je samo jedan dobavljač surađivao na vlastitu inicijativu. Međutim, na temelju dostupnih informacija i analize koju je provela Komisija smatralo se da su ispunjeni uvjeti za utvrđivanje povjeravanja i usmjeravanja. Kad je riječ o prijenosu, s obzirom na to da analiza Komisije obuhvaća povjeravanje poslova dobavljačima baterija i njihovo usmjeravanje na to da baterijama opskrbljuju proizvođače električnih bicikala uz manju naknadu od primjerene, a ne na subvencije koje su primili dobavljači baterija, ta se tvrdnja smatrala nevažnom te je stoga odbačena.

               3.7.3.5.   Specifičnost

                     (489)

                     Kako je pokazano u uvodnim izjavama od 452. do 474., na temelju nekoliko pravnih dokumenata usmjerenih konkretno na društva u sektoru električnih bicikala, dobavljače ulaznih materijala usmjerava se na opskrbljivanje industrije električnih bicikala baterijama uz manju naknadu od primjerene. Na temelju tih dokumenata pokazuje se da dobavljači ulaznih materijala baterijama opskrbljuju samo ograničen broj industrija/poduzeća koja postupaju u skladu s relevantnim politikama kineske vlade.

                     (490)

                     Stoga je Komisija zaključila da subvencije u obliku opskrbe baterijama uz manju naknadu od primjerene nisu općenito dostupne te su stoga specifične u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe. Štoviše, nijedna zainteresirana strana nije podnijela dokaze kojima se upućuje na to da se takav oblik subvencija temelji na objektivnim kriterijima ili uvjetima u smislu članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe.

               3.7.3.6.   Korist

                     (491)

                     Svi proizvođači izvoznici u uzorku kupovali su baterije na domaćem tržištu od nepovezanih društava, ali su određene količine baterija i uvozili.

                     (492)

                     S obzirom na djelomičnu nesuradnju kineske vlade, nijedan dobavljač koji proizvodi baterije nije Komisiji dostavio informacije u okviru odgovora na posebni upitnik za dobavljače ulaznih materijala u Kini. Kao posljedica toga, kako bi utvrdila razinu koristi za proizvođače izvoznike u uzorku koji su kupovali baterije na domaćem tržištu, Komisija se morala osloniti na raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe. Ti raspoloživi podaci sastojali su se od informacija prikupljenih od jedinog dobavljača baterija koji je surađivao u ispitnom postupku.Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 470., društvo Bafang, kao podređeni subjekt kojemu je povjerena provedba nacionalne politike, prodavalo je baterije po znatno nižim cijenama na svojem domaćem tržištu nego za izvoz. Kao posljedica toga, kineski proizvođači izvoznici ostvarili su korist od baterija prodavanih uz manju naknadu od primjerene.

                     (493)

                     Nekoliko je strana tvrdilo da u skladu s člankom 2. točkama (a) i (b) osnovne uredbe samo je vlada ovlaštena dodijeliti subvenciju. Budući da je Bafang društvo u privatnom vlasništvu, ne može se smatrati vladom u smislu članka 2. točke (b) i stoga ne može dodjeljivati subvencije.

                     (494)

                     U tom pogledu smatralo se da ta primjedba nije relevantna s obzirom na zaključak donesen u uvodnoj izjavi 476.; tj. da dobavljačima baterija za proizvođače električnih bicikala kineska vlada povjerava i usmjerava ih na opskrbu tim materijalom za manju naknadu od primjerene.

               3.7.3.7.   Izračun iznosa subvencije

                     (495)

                     Korist za društva u uzorku stoga je izračunana usporedbom domaćih i izvoznih cijena koje je društvo Bafang naplaćivalo nepovezanim kupcima tijekom RIP-a. Provedena je prilagodba tog iznosa kako bi se u obzir uzele razlike u troškovima prijevoza i uvoznim naknadama. Ta je usporedba provedena za prodaju jednakih modela, a kao rezultat dobivena je razlika u cijeni u rasponu od 30 % do 50 % u RIP-u. Taj izračunani postotak primijenjen je na cijene koje su plaćali proizvođači izvoznici u uzorku za baterije kupljene od domaćih kineskih dobavljača.

                     (496)

                     Giant je tvrdio da nema poveznice između lokalno kupljenih baterija i električnih bicikala izvezenih u EU.

                     (497)

                     U tom se pogledu smatralo da korist definiranu u uvodnim izjavama od 491. do 494. ostvaruju proizvođači izvoznici električnih bicikala koji kupuju domaće baterije uz manju naknadu od primjerene i da nije povezana s određenim modelima prodanih električnih bicikala. Stoga je zaključeno da je Grupa Giant ostvarila korist pri kupnji domaćih motora po narušenim cijenama zbog povjeravanja i usmjeravanja kineske vlade opisanih u uvodnim izjavama od 462. do 476. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (498)

                     Kad je riječ o prilagodbama, Bafang je tvrdio da troškovi prijevoza povezani s električnim biciklima ne mogu biti odgovarajuća referentna vrijednost za prijevoz baterija te su od Komisije zatražili dodatne pojedinosti o izvršenim izračunima.

                     (499)

                     Kao odgovor na te primjedbe Komisija je predmetnoj strani dostavila dodatnu konačnu objavu s dodatnim informacijama. U svakom slučaju, smatralo se da su zatražene informacije povjerljive i da se iznosi koji se odnose na pojedinačna društva ne mogu objaviti. Komisija je napomenula i da ta tvrdnja nije potkrijepljena nikakvim dokazima. U tom pogledu nisu primljene daljnje primjedbe.

                     (500)

                     Druge zainteresirane strane tvrdile su da podaci Bafanga nisu primjerena referentna vrijednost u njihovu slučaju jer od Bafanga nisu kupovali baterije.

                     (501)

                     U tom se pogledu napominje da se Komisija s obzirom na djelomičnu suradnju kineske vlade i nedostatak suradnje svih drugih dobavljača baterija morala osloniti na dostupne činjenice; tj. informacije koje je dostavio Bafang i koje je Komisija mogla provjeriti. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (502)

                     Subvencija utvrđena u odnosu na taj program tijekom RIP-a za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

                        Tablica 4.

                        Opskrba baterijama uz manju naknadu od primjerene

                                 Društvo/grupa

                                 Stopa subvencije

                                 Grupa Bodo Vehicle

                                 6,91 %

                                 Grupa Giant

                                 0,38 %

                                 Jinhua Vision Industry i Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 5,51 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 8,97 %

                                 Grupa Yadea

                                 2,74 %

               3.7.4.   Ustupanje prava na korištenje zemljišta uz manju naknadu od primjerene

         (a)   Uvod

                     (503)

                     Sve zemljište u NRK-u nalazi se u vlasništvu države ili kolektiva, koji čine sela ili gradovi, prije nego što se zakonsko pravo na njega ili jednako pravo na imovinu koja glasi na drugu osobu može patentirati ili dodijeliti pravnim ili fizičkim osobama. Sve zemljišne čestice na urbaniziranim područjima u vlasništvu su države, a sve zemljišne čestice na ruralnim područjima u vlasništvu su sela ili gradova u kojima se nalaze.

                     (504)

                     Međutim, u skladu s ustavnim zakonom NRK-a i Zakonom o zemljištu, društva i pojedinci mogu kupiti „prava korištenja zemljišta”. Za industrijsko zemljište trajanje dugotrajnog zakupa obično iznosi 50 godina i moguće ga je obnoviti na dodatnih 50 godina.

                     (505)

                     Prema kineskoj vladi, od 31. kolovoza 2006., na temelju članka 5. Obavijesti Državnog vijeća o jačanju regulacije zemljišta (GF[2006.] br. 31), država pravo na industrijsko zemljište može dodijeliti jedino industrijskim poduzećima putem nadmetanja ili sličnog postupka javne ponude pri čemu konačna cijena po kojoj se pravo dodjeljuje ne smije biti niža od najniže ponuđene cijene. Kineska vlada smatra da u NRK-u postoji slobodno tržište zemljišta i da cijena koju plaćaju industrijska poduzeća za pravo dugotrajnog zakupa zemljišta odražava tržišnu cijenu.

               (b)   Pravna osnova

                     (506)

                     Ustupanje prava korištenja zemljišta u Kini regulirano je Zakonom Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem. Osim toga, i sljedeći su dokumenti dio pravne osnove:

                                 —

                                 Zakon Narodne Republike Kine o upravljanju nekretninama na gradskim područjima (Uredba br. 18 Predsjednika Narodne Republike Kine),

                                 —

                                 Privremeni pravilnik Narodne Republike Kine o ustupanju i prijenosu prava korištenja državnog zemljišta na gradskim područjima,

                                 —

                                 Uredba o provedbi Zakona Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem (Uredba br. 653 Državnog vijeća Narodne Republike Kine [2014.]),

                                 —

                                 Odredba o ustupanju prava korištenja državnog građevinskog zemljišta u okviru poziva na dostavu ponuda, dražbe i licitacije,

                                 —

                                 Obavijest Državnog vijeća o jačanju regulacije zemljišta (GF [2006.] br. 31).

               (c)   Nalazi ispitnog postupka

                     (507)

                     U skladu s člankom 10. „Odredbe o ustupanju prava korištenja državnog građevinskog zemljišta u okviru poziva na dostavu ponuda, dražbe i licitacije”, lokalna nadležna tijela određuju cijene zemljišta na temelju sustava vrednovanja gradskog zemljišta, koji se ažurira tek svake tri godine, te vladine industrijske politike.

                     (508)

                     U prethodnim ispitnim postupcima (57) Komisija je utvrdila da cijene plaćene za prava korištenja zemljišta u NRK-u nisu bile reprezentativne u odnosu na tržišnu cijenu utvrđenu na temelju ponude i potražnje na slobodnom tržištu jer je utvrđeno da je sustav dražbe nejasan, netransparentan i da ne funkcionira u praksi te je utvrđeno da nadležna tijela proizvoljno određuju cijene. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi, nadležna tijela određuju cijene u skladu sa Sustavom procjene gradskog zemljišta, kojim ih se upućuje da uz ostale kriterije za određivanje cijene industrijskog zemljišta razmotre i industrijsku politiku, tj. da, primjerice, dodijele povlašten pristup industrijskom zemljištu za društva koja pripadaju određenim industrijama.

                     (509)

                     U ovom ispitnom postupku nisu uočene nikakve vidljive promjene u tom pogledu. Primjerice, Komisija je utvrdila da nijedan od proizvođača izvoznika u uzorku nije prošao kroz postupak nadmetanja ili sličan postupak javne ponude za bilo koje od svojih prava korištenja zemljišta, čak ni za prava korištenja zemljišta koja su nedavno stečena. Prava korištenja zemljišta proizvođačima izvoznicima u uzorku dodijelila su lokalna nadležna tijela na temelju dogovorenih cijena.

                     (510)

                     Pored sustava praćenja gradskog zemljišta postoji i dinamički sustav praćenja zemljišta. U reviziji zbog predstojećeg isteka mjera o solarnim pločama podrijetlom iz Narodne Republike Kine (58) Komisija je utvrdila da su cijene u okviru dinamičkog sustava praćenja zemljišta više od minimalnih referentnih cijena koje se određuju u okviru sustava vrednovanja gradskog zemljišta koji koriste tijela lokalne samouprave jer se potonje cijene ažuriraju tek svake tri godine, a cijene u okviru dinamičkog praćenja ažuriraju se tromjesečno. Međutim, u ovom ispitnom postupku, kao i u prethodno navedenoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, nije bilo naznaka da se cijene zemljišta temelje na cijenama u okviru dinamičkog praćenja. Zapravo, kineska je vlada tijekom ispitnog postupka o solarnim pločama potvrdila da se u okviru sustava dinamičkog praćenja cijena gradskog zemljišta prate fluktuacije razina cijena zemljišta na određenim područjima (tj. u 105 gradova) u NRK-u te da je to osmišljeno radi procjene kretanja cijena zemljišta. Međutim, početne cijene u nadmetanjima i na dražbama temeljile su se na referentnim cijenama utvrđenima u okviru sustava vrednovanja zemljišta. Osim toga, u predmetnom slučaju grupe društava u uzorku dobile su zemljišne čestice putem izravne dodjele. Stoga činjenica da potonji sustav postoji nije bila relevantna jer on nije primijenjen na proizvođače izvoznike u uzorku.

                     (511)

                     Komisija je utvrdila da je jedan od proizvođača izvoznika u uzorku primio povrat sredstava od lokalnih nadležnih tijela kako bi mu se nadoknadio iznos cijene koju je platio za dio svojih prava korištenja zemljišta te da drugi proizvođač izvoznik u uzorku nije platio puni iznos za prava korištenja zemljišta.

               (d)   Zaključak

                     (512)

                     Nalazi iz ovog ispitnog postupka pokazuju da je stanje u pogledu ustupanja i stjecanja zemljišta u NRK-u netransparentno te da su nadležna tijela proizvoljno određivala cijene.

                     (513)

                     Nakon objave nekoliko je strana tvrdilo da se prethodni zaključak uglavnom temelji na nalazima iz prethodnih ispitnih postupaka i da Komisija nije iznijela nikakve dokaze koji pokazuju da je u ovom ispitnom postupku riječ o istoj situaciji. Komisija napominje da je našla dokaze kako je prethodno opisano u uvodnim izjavama od 509. do 511. koji potkrepljuju zaključak Komisije da i dalje vrijede nalazi prethodnih ispitnih postupaka. Osim toga, nisu dostavljeni nikakvi novi dokazi o suprotnome. Stoga su se te tvrdnje morale odbaciti. U skladu s time, ustupanje prava korištenja zemljišta koje osigurava kineska vlada trebalo bi smatrati subvencijom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe u obliku davanja robe na temelju kojeg društva primatelji ostvaruju korist. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama od 507. do 510., u NRK-u ne postoji funkcionalno tržište zemljišta, a primjenom vanjske referentne vrijednosti (vidjeti uvodne izjave od 517. do 527. u nastavku) pokazuje se da je iznos koji su proizvođači izvoznici u uzorku platili za prava korištenja zemljišta mnogo niži od uobičajene tržišne cijene. U kontekstu povlaštenog pristupa industrijskom zemljištu za društva koja pripadaju određenim industrijama, u slučaju cijene koju određuju lokalna nadležna tijela mora se uzeti u obzir vladina industrijska politika, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 508. U okviru te industrijske politike, kako je opisano u uvodnoj izjavi 101., industriju električnih bicikala smatra se ključnom industrijom u okviru kineske lake industrije (59). Osim toga, u Odluci br. 40 Državnog vijeća zahtijeva se da javna tijela osiguraju ustupanje zemljišta radi poticanja industrija. U članku 18. Odluke br. 40 jasno se navodi da industrije koje su „ograničene” neće imati pristup pravima na korištenje zemljišta. Iz toga slijedi da je subvencija specifična u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkama (a) i (c) osnovne uredbe jer je povlašteno ustupanje zemljišta ograničeno na društva koja pripadaju određenim industrijama, a vladina praksa u tom području nejasna je i netransparentna.

                     (514)

                     Nakon objave nekoliko je strana tvrdilo da Komisija nije obrazložila utvrđivanje specifičnosti na temelju pozitivnih dokaza koji pokazuju da je industrija električnih bicikala jedna od industrija koje ostvaruju prava na korištenje zemljišta po povlaštenim stopama.

                     (515)

                     U tom pogledu upućuje se na uvodnu izjavu 129. i posebno na Odluku 40. prema kojoj bi politike povlaštenog tretmana za zemljište trebalo provoditi u slučaju poticanih projekata. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 100., industrija električnih bicikala ključna je. I na nju se primjenjivao 13. plan za bicikle koji je izdala CBA, koju, s druge strane, usmjerava i nadzire državno vijeće. Komisija je stoga smatrala da je industrija električnih bicikala jedna od industrija koje su dobile prava na korištenje zemljišta po povlaštenim stopama. To su potvrdili i nalazi ispitnog postupka kako je navedeno u uvodnim izjavama od 507. do 511. Nadalje, industrija bicikala već je navedena kao poticana industrija još u 11. petogodišnjem planu za bicikle, kojim se podupirao rast proizvodnje bicikala i električnih bicikala. Poboljšanje i jačanje industrije električnih bicikala spominje se i u relevantnom članku koji je objavilo Kinesko udruženje za bicikle u sažetku razvojnih ciljeva utvrđenih u duhu 11. petogodišnjeg plana za bicikle (60). Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (516)

                     Stoga se smatra da je bilo riječ o subvenciji protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               (e)   Izračun iznosa subvencije

                     (517)

                     Kao i u prethodnim ispitnim postupcima (61) te u skladu s člankom 6. točkom (d) podtočkom ii. osnovne uredbe, kao vanjska referentna vrijednost (62) korištene su cijene Posebnog carinskog područja Tajvana, Penghua, Kinmena i Matsua („Kineski Taipei”). Konkretno, Komisija je informacije o cijenama industrijskog zemljišta preuzela sa službenog web-mjesta (http://lvr.land.moi.gov.tw/login.action) koje je uspostavilo Ministarstvo unutarnjih poslova Tajvana za glavne industrijske parkove u šest gradova smještenih na zapadnoj obali otoka Tajvan, uključujući gradove Taipei City, New Taipei City, Taoyuan City, Taichung City, Tainan City i Kaohsiung City. Informacije koje se nalaze u bazi podataka Ministarstva unutarnjih poslova odnose se na stvarne transakcijske cijene, a ne na ponude za industrijsko zemljište.

                     (518)

                     Nakon objave jedna je strana iznijela primjedbu da Komisija nije uspjela odabrati odgovarajuću vanjsku referentnu vrijednost za cijene zemljišta jer nije provela specifičnu analizu činjenica za pojedinačne lokacije proizvođača izvoznika u uzorku. Komisija je tu primjedbu odbacila i napomenula da se njezin odabir temeljio, kako je opisano u uvodnoj izjavi 517., na šest okruga u kojima je smještena većina tajvanskih industrijskih parkova. Budući da su svi proizvođači izvoznici u uzorku smješteni u industrijskim zonama u Kini, čimbenik lokacije uzet je u obzir. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (519)

                     Korist koju su primatelji ostvarili izračunava se uzimajući u obzir razliku između stvarnog iznosa koji je za prava korištenja zemljišta platio svaki proizvođač izvoznik u uzorku (tj. stvarno plaćene cijene kako je navedena u ugovoru i, ako je primjenjivo, cijene navedene u ugovoru umanjene za iznos povrata/bespovratnih sredstava lokalne samouprave) i iznosa koji bi obično bio plaćen na temelju referentne vrijednosti Kineskog Taipeija.

                     (520)

                     Komisija smatra Kineski Taipei primjerenim vanjskim referentnim mjerilom zbog sljedećih razloga:

                                 —

                                 usporedive razine gospodarskog razvoja, BDP-a i gospodarske strukture Kineskog Taipeija i većine kineskih pokrajina i gradova u NRK-u u kojima proizvođači izvoznici u uzorku imaju sjedište,

                                 —

                                 fizičke blizine NRK-a i Kineskog Taipeija,

                                 —

                                 visokog stupnja industrijske infrastrukture u Kineskom Taipeiju i mnogim pokrajinama NRK-a,

                                 —

                                 snažnih gospodarskih veza i prekogranične trgovine između Kineskog Taipeija i NRK-a,

                                 —

                                 visoke gustoće naseljenosti u mnogim pokrajinama NRK-a i u Kineskom Taipeiju,

                                 —

                                 sličnosti vrste zemljišta i transakcija koje se koriste za izračun relevantne referentne vrijednosti u Kineskom Taipeiju i istih elemenata u NRK-u i

                                 —

                                 zajedničkih demografskih, jezičnih i kulturnih obilježja Kineskog Taipeija i NRK-a.

                     (521)

                     Štoviše, Komisija je smatrala da je ta referentna vrijednost pouzdan izvor podataka koji je dostupan svim zainteresiranim stranama.

                     (522)

                     Nakon objave nekoliko je strana tvrdilo da Kineski Taipei nije odgovarajuća vanjska referentna vrijednost. Tvrdile su da su sličnosti i povezanost između NRK-a i Kineskog Taipeija opisane u uvodnoj izjavi 520. samo odraz stanja posljednjih godina, a ne godine u kojoj je kupljeno pravo na korištenje zemljišta.

                     (523)

                     U tom pogledu treba napomenuti da je izračunana referentna vrijednost prilagođena kako bi odražavala promjene tijekom vremena uzimajući u obzir razvoj BDP-a i inflaciju, kako je opisano u uvodnoj izjavi 527. u nastavku. Stoga je činjenica da su neka prava na korištenje zemljišta davno stečena već bila uzeta u obzir.

                     (524)

                     Jedna zainteresirana strana tvrdila je da bi Tajland bio primjereniji od Kineskog Taipeija zbog bolje usporedivosti gospodarskog razvoja i gustoće naseljenosti. Osim toga, tvrdila je da je industrijska infrastruktura u Tajlandu na visokoj razini. Nakon razmatranja te tvrdnje Komisija je smatrala da se odabir Kineskog Taipeija kao prikladne vanjske referentne vrijednosti temelji na ispitivanju više čimbenika navedenih u uvodnoj izjavi 520., što opravdava njezin odabir za valjanu referentnu vrijednost. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (525)

                     Nadalje, još je jedna strana tvrdila da je metodologija Komisije za određivanje referentne vrijednosti izvan zemlje za cijene korištenja zemljišta pogrešna i predložila da se umjesto Kineskog Taipeija koristi Indija iz sljedećih razloga:

                                 —

                                 cijene industrijskog zemljišta prikupljale su se u velikom broju različitih industrijskih područja u državama Bihar, Maharashtra i Tamil Nadu,

                                 —

                                 te tri države iznimno su industrijalizirane te imaju visok stupanj gospodarskog razvoja i industrijsku infrastrukturu sličnu Kini,

                                 —

                                 te tri države geografski su blizu jedna drugoj i Kini,

                                 —

                                 između Indije i Kine uspostavljena je dobra gospodarska veza i prekogranična trgovina,

                                 —

                                 njihova 22 grada imaju sličnu gustoću naseljenosti kao kineski industrijalizirani gradovi,

                                 —

                                 na kraju, podaci koji se odnose na cijene industrijskog zemljišta javno su dostupni u Indiji.

                     (526)

                     U tvrdnji te strane izostavljen je ključni element analize, a to je razina gospodarskog razvoja tih pokrajina. Prema javnim izvorima razina BDP-a po stanovniku tih indijskih pokrajina daleko je niža nego u gradovima ili pokrajinama proizvođačâ izvoznika. Naime, BDP po stanovniku u Maharastri (63), koja ima najveći BDP od tri navedene pokrajine, iznosio je samo 2 500 USD u razdoblju 2017.–2018., dok je najniži iznos za kineske proizvođače izvoznike utvrđen za Jinhuu u 2012. bio 7 932 USD (64). U ispitnom postupku otkriveno je i da je BDP po stanovniku u Kunshanu (65), koji je bio na prvom mjestu kineskih gradova na razini pokrajine u 2016. (66), iznosio više od 20 000 USD. Uzimajući u obzir prethodno navedeno i čimbenike navedene u uvodnoj izjavi 520., ta se tvrdnja morala odbaciti.

                     (527)

                     Komisija je ponderiranu prosječnu cijenu zemljišta izračunala na temelju prodajnih transakcija zemljišta u šest gradova navedenih u uvodnoj izjavi 517. Ti su podaci bili dostupni tek od kolovoza 2013. Stoga je Komisija za razdoblje nakon tog datuma koristila stvarne cijene koje je dobila od tajvanskog Ministarstva unutarnjih poslova. Povijesne cijene za prava korištenja zemljišta dobivena prije tog datuma izračunane su na temelju promjene BDP-a i inflacije u Tajvanu, baš kao i u prethodnim ispitnim postupcima. Konkretno, Komisija je ponderiranu prosječnu cijenu zemljišta po kvadratnom metru utvrđenu u Tajvanu ispravila za stopu inflacije i BDP po trenutačnim cijenama u USD za Tajvan prema podacima MMF-a za 2015.

                     (528)

                     Nakon objave nekoliko je strana tvrdilo da metoda koju je Komisija koristila za izračun povijesnih cijena zemljišta ne odražava uobičajenu tržišnu stopu. Tvrdile su da se Komisija nije oslanjala ni na kakve dokaze da je razvoj cijena zemljišta pratio sličan trend kao razvoj BDP-a i inflacije. Međutim, ta tvrdnja nije bila potkrijepljena nikakvim dokazima. Stoga se morala odbaciti.

                     (529)

                     Dvije zainteresirane strane tvrdile su i da nisu ostvarile nikakvu korist od prava na korištenje zemljišta jer i. zakup je bio uključen u trošak proizvodnje društava; ii. iznos zakupa koji se plaćao povezanom društvu utvrđen je u skladu s tržišnim uvjetima ili pod pravednim uvjetima i iii. ostvarena korist ni u jednom slučaju nije prenesena s povezanog društva. Jedan od proizvođača izvoznika dodatno je tvrdio da je njegovo povezano društvo steklo svoje pravo na korištenje zemljišta na temelju postupka nadmetanja. Taj je proizvođač također tvrdio da bi se u svakom slučaju zakup koji je plaćao povezanoj strani za pravo na korištenje zemljišta trebao odbiti u izračunu koristi.

                     (530)

                     Kad je riječ o određivanju zakupa koji se plaćao povezanom društvu, ni jedan predmetni proizvođač izvoznik nije dostavio nikakve popratne dokaze o prevladavajućim tržišnim uvjetima. Isto vrijedi za postupak nadmetanja u kojem je povezano trgovačko društvo navodno sudjelovalo kako bi ostvarilo pravo na korištenje zemljišta, tj. nisu dostavljeni dokazi koji bi potkrijepili tu tvrdnju. Te su se tvrdnje stoga morale odbaciti.

                     (531)

                     Kad je riječ o izračunu koristi, podsjeća se da je za pravo na korištenje zemljišta u Kini, kako je opisano u uvodnoj izjavi 507. i dalje, utvrđeno da se osigurava za manju naknadu od one primjerene industriji električnih bicikala. Nadalje, te strane nisu dostavile nikakve dokaze o prevladavajućim tržišnim uvjetima u Kini. Na kraju, korist se izračunava na razini grupe i transakcije među društvima imaju neutralan učinak na ukupni izračun. Te su tvrdnje stoga odbačene..

                     (532)

                     U skladu s člankom 7. stavkom 3. osnovne uredbe, iznos subvencije raspodijeljen je tijekom RIP-a na temelju uobičajenog trajanja prava na korištenje industrijskim zemljištem, tj. 50 godina. Taj je iznos tada raspoređen na cjelokupni promet predmetnog društva tijekom RIP-a jer subvencija ne ovisi o izvoznim rezultatima i nije dodijeljena na temelju proizvedenih, izvezenih ili prevezenih količina.

                     (533)

                     Subvencija utvrđena u odnosu na taj program tijekom RIP-a za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

                        Tablica 5.

                        Ustupanje prava na korištenje zemljišta uz manju naknadu od primjerene

                                 Društvo/grupa

                                 Stopa subvencije

                                 Grupa Bodo Vehicle

                                 1,42 %

                                 Grupa Giant

                                 0,91 %

                                 Jinhua Vision Industry i Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,62 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 1,46 %

                                 Grupa Yadea

                                 0,43 %

               3.8.   Programi oslobođenja od izravnog poreza i smanjenja poreza

         3.8.1.   Povlastice u pogledu poreza na dobit poduzeća za poduzeća za visoke i nove tehnologije

                     (534)

                     Prema Zakonu Narodne Republike Kine o porezu na dobit poduzeća („Zakon o porezu na dobit poduzeća”), poduzeća za visoke i nove tehnologije kojima država treba dati ključnu potporu imaju smanjenu stopu poreza na dobit poduzeća od 15 % umjesto standardne porezne stope od 25 %.

               (a)   Pravna osnova

                     (535)

                     Pravna je osnova za ovaj program članak 28. Zakona o porezu na dobit poduzeća i članak 93. Pravilnika za provedbu Zakona NRK-a o porezu na dobit poduzeća te:

                                 —

                                 Okružnica Ministarstva znanosti i tehnologije, Ministarstva financija i Državne porezne uprave o reviziji i izdavanju „Administrativnih mjera za priznavanje poduzeća za visoke tehnologije”, G.K.F.H. [2016.] br. 32,

                                 —

                                 Obavijest Ministarstva znanost i tehnologije, Ministarstva financija i Državne porezne uprave o reviziji, tiskanju i izdavanju Smjernica za upravljanje priznavanjem poduzeća za visoke i nove tehnologije, GKFH [2016.] br. 195 i

                                 —

                                 Smjernice za najnovija ključna prioritetna područja za razvoj industrija visoke tehnologije (2011.), koje su donijeli Povjerenstvo za nacionalni razvoj i reforme (NDRC), Ministarstvo znanosti i tehnologije, Ministarstvo trgovine te Nacionalni ured za intelektualno vlasništvo.

               (b)   Nalazi ispitnog postupka

                     (536)

                     Djelatnosti društava koja mogu ostvariti korist od te porezne olakšice dio su određenih ključnih područja visoke i nove tehnologije koje podupire država te trenutačnih prioriteta u područjima visoke tehnologije koje podupire država, kako je navedeno u Smjernicama za najnovija ključna prioritetna područja za razvoj industrija visoke tehnologije.

                     (537)

                     Osim toga, društva moraju ispuniti sljedeće kriterije prihvatljivosti:

                                 —

                                 imati određeni udio troškova za istraživanje i razvoj u usporedbi sa svojim prihodima od prodaje,

                                 —

                                 imati određeni udio prihoda od tehnologija/proizvoda/usluga visoke tehnologije u ukupnom prihodu poduzeća i

                                 —

                                 imati određeni udio tehničkog osoblja u ukupnom broju zaposlenika poduzeća.

                     (538)

                     Društva koja ostvaruju korist od te mjere moraju podnijeti prijavu poreza na dobit i odgovarajuće priloge. Stvarni iznos koristi uključen je u poreznu prijavu.

                     (539)

                     Komisija je smatrala da je ovaj program umanjenja poreza subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima. Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede. Ova subvencija specifična je u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, jer se samim zakonodavstvom primjena tog programa ograničava samo na poduzeća koja posluju u određenim prioritetnim područjima visokih tehnologija koja određuje država.

                     (540)

                     Nakon objave jedna je strana tvrdila da smanjenje poreza na dobit za poduzeća visoke i nove tehnologije propisano člankom 28. Zakona o porezu na dobit nije specifična subvencija. Tvrdilo je i da Komisija nije dokazala da je dobivanje certifikata poduzeća visoke i nove tehnologije ograničeno na određena poduzeća. U tom pogledu upućuje se na uvodne izjave od 536. do 539., u kojima su navedeni odgovarajući kriteriji prihvatljivosti ograničeni na poduzeća visoke i nove tehnologije kojima država mora pružiti ključnu potporu, čime se potvrđuje specifičnost subvencije. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti. Zbog nedostatka dodatnih dokaza Komisija je ostala pri svojem stajalištu.

               (c)   Izračun iznosa subvencije

                     (541)

                     Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se na temelju koristi za primatelje tijekom RIP-a. Ta je korist izračunana kao razlika između iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti po uobičajenoj poreznoj stopi i iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti po smanjenoj poreznoj stopi.

                     (542)

                     Subvencija utvrđena u odnosu na taj program tijekom RIP-a za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

                        Tablica 6.

                        Povlastice u pogledu poreza na dobit poduzeća za poduzeća za visoke i nove tehnologije

                                 Društvo/grupa

                                 Stopa subvencije

                                 Grupa Bodo Vehicle

                                 0,00 %

                                 Grupa Giant

                                 0,65 %

                                 Jinhua Vision Industry i Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,41 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,00 %

                                 Grupa Yadea

                                 0,70 %

               3.8.2.   Umanjenje poreza na dobit poduzeća za troškove istraživanja i razvoja

                     (543)

                     Na temelju umanjenja poreza za troškove istraživanja i razvoja društva imaju pravo na povlašteno porezno postupanje u pogledu svojih aktivnosti istraživanja i razvoja u određenim prioritetnim područjima visoke tehnologije koja je odredila država i ako su ispunjeni određeni pragovi za troškove istraživanja i razvoja.

                     (544)

                     Konkretnije, za rashode za istraživanje i razvoj nastale razvojem novih tehnologija, novih proizvoda i novih vještina koji ne čine nematerijalnu imovinu i uračunati su u dobit i gubitak u trenutačnom razdoblju može se ostvariti dodatni odbitak od 50 % nakon što su u potpunosti odbijeni s obzirom na stvarno stanje. U slučajevima u kojima prethodno spomenuti rashodi za istraživanje i razvoj čine nematerijalnu imovinu može ih se amortizirati na temelju 150 % troškova nematerijalne imovine.

               (a)   Pravna osnova

                     (545)

                     Pravna je osnova za ovaj program članak 30. stavak 1. Zakona o porezu na dobit poduzeća zajedno s Pravilnikom za provedbu Zakona NRK-a o porezu na dobit poduzeća te sljedeće obavijesti:

                                 —

                                 Obavijest Ministarstva financija, Državne porezne uprave te Ministarstva znanosti i tehnologije o poboljšanju politike o odbitku prije oporezivanja troškova za istraživanje i razvoj (Cai Shui [2015.] br. 119),

                                 —

                                 Obavijest Državne porezne uprave o pitanjima povezanima s politikom o odbitku prije oporezivanja troškova poduzeća za istraživanje i razvoj i

                                 —

                                 Smjernice za najnovija ključna prioritetna područja za razvoj industrija visoke tehnologije (2011.), koje su donijeli NDRC, Ministarstvo znanosti i tehnologije, Ministarstvo trgovine te Nacionalni ured za intelektualno vlasništvo.

               (b)   Nalazi ispitnog postupka

                     (546)

                     U prethodnom ispitnom postupku (67) utvrđeno je da su „nove tehnologije, novi proizvodi i nove vještine” na temelju koji se može ostvariti korist od poreznog odbitka dio određenih područja visoke tehnologije koje podupire država te trenutačnih prioriteta u područjima visokih tehnologija koje podupire država kako je navedeno u Smjernicama za najnovija ključna prioritetna područja za razvoj industrija visoke tehnologije.

                     (547)

                     Komisija je smatrala da je ovaj program umanjenja poreza subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima. Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede. Ova subvencija specifična je u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, jer se samim zakonodavstvom primjena te mjere ograničava samo na poduzeća koja snose troškove istraživanja i razvoja u određenim prioritetnim područjima visokih tehnologija koje određuje država.

                     (548)

                     Nakon objave neke su strane tvrdile da umanjenje poreza na dobit za troškove istraživanja i razvoja nije specifična subvencija te da u kanadskom antisubvencijskom ispitnom postupku o određenim standardiziranim zidnim modulima iz Kine protiv njega nisu uvedene kompenzacijske mjere zbog nedostatka specifičnosti. Komisija je uputila na prethodne uvodne izjave 546. i 547., u kojima se već raspravljalo o pitanju specifičnosti. Nadalje, treba napomenuti da taj nalaz potvrđuje i situacija jednog proizvođača izvoznika koji je ostvarivao korist od takve povlaštene porezne politike nakon što je dobio certifikat o novoj i visokoj tehnologiji. Na temelju prethodno navedenoga ta je tvrdnja odbačena.

               (c)   Izračun iznosa subvencije

                     (549)

                     Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se na temelju koristi za primatelje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ta je korist izračunana kao razlika između iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti po uobičajenoj poreznoj stopi i iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti nakon dodatnog smanjenja od 50 % stvarnih troškova za istraživanje i razvoj.

                     (550)

                     Subvencija utvrđena u odnosu na taj program tijekom RIP-a za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

                        Tablica 7.

                        Umanjenje poreza na dobit poduzeća za troškove istraživanja i razvoja

                                 Društvo/grupa

                                 Iznos subvencije

                                 Grupa Bodo Vehicle

                                 0,21 %

                                 Grupa Giant

                                 0,05 %

                                 Jinhua Vision Industry i Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,19 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,00 %

                                 Grupa Yadea

                                 0,51 %

               3.8.3.   Oslobođenje od poreza na prihode od dividendi za kvalificirana rezidentna poduzeća

                     (551)

                     Oslobođenje od poreza na prihode od dividendi za kvalificirana rezidentna poduzeća opća je praksa subvencioniranja u području oslobođenja i/ili smanjenja izravnog poreza na dobit.

               (a)   Pravna osnova

                     (552)

                     Pravne su osnove za takvo oslobođenje od plaćanja poreza na prihode od dividendi članci 25. i 26. Zakona o porezu na dobit poduzeća i članak 83. Propisa o provedbi Zakona o porezu na dobit poduzeća.

               (b)   Nalazi ispitnog postupka

                     (553)

                     Komisija je utvrdila da je jedno društvo u uzorku dobilo oslobođenje od plaćanja poreza na prihode od dividendi za kvalificirana rezidentna poduzeća. To je društvo izravno podnijelo zahtjev lokalnom poreznom uredu za oduzimanje dividendi ostvarenih ulaganjima u vlasnički kapital od oporezive dobiti.

               (c)   Zaključak

                     (554)

                     Komisija smatra da je ovo subvencija na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnom društvu. Korist za primatelja jednaka je iznosu porezne uštede. Ova subvencija specifična je u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se samim zakonodavstvom primjena tog oslobođenja ograničava samo na kvalificirana rezidentna poduzeća koja imaju veliku potporu države i čiji razvoj država potiče.

                     (555)

                     U tom pogledu više je strana tvrdilo da ta subvencija nije specifična i uputilo na članak 83. Pravilnika za provedbu Zakona o porezu na dobit, koji je povezan s člankom 26. stavkom 2. tog zakona, tvrdeći da nema dokaza o tome da se to izuzeće primjenjuje samo na kvalificirana rezidentna poduzeća koja imaju veliku potporu države i čiji razvoj ona potiče.

                     (556)

                     U tom se pogledu upućuje na članak 25. Zakona o porezu na dobit, koji je dio istog poglavlja kao članak 26. stavak 2.; tj. „Poglavlje IV. Povlaštene porezne politike” i uvod je u to poglavlje. U tom se članku navodi da „država provodi povlaštene porezne politike s obzirom na industrije i projekte koji imaju veliku potporu države i čiji razvoj ona potiče”. Na temelju toga smatralo se da je takva povlaštena porezna politika ograničena na određene industrije i projekte i da je stoga specifična. Dostupni dokazi također su pokazali da je društvo koje je ostvarilo korist od tog programa imalo certifikat o novoj i visokoj tehnologiji. Na temelju prethodno navedenog ta se tvrdnja morala odbaciti.

               (d)   Izračun iznosa subvencije

                     (557)

                     Komisija je iznos subvencije izračunala kao razliku između iznosa poreza koji se uobičajeno plaća tijekom RIP-a i iznosa poreza koji je predmetno društvo stvarno platilo.

                        Tablica 8.

                        Oslobođenje od poreza na prihode od dividendi za kvalificirana rezidentna poduzeća

                                 Društvo/grupa

                                 Iznos subvencije

                                 Grupa Bodo Vehicle

                                 0,00 %

                                 Grupa Giant

                                 0,00 %

                                 Jinhua Vision Industry i Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,04 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,00 %

                                 Grupa Yadea

                                 0,00 %

               3.8.4.   Ukupni iznos za sve programe oslobođenja od izravnog poreza i smanjenja poreza

                     (558)

                     Ukupna subvencija utvrđena s obzirom na sve programe za izravne poreze tijekom RIP-a za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

                        Tablica 9.

                        Oslobođenja od izravnog poreza i smanjenja izravnog poreza

                                 Društvo/grupa

                                 Iznos subvencije

                                 Grupa Bodo Vehicle

                                 0,21 %

                                 Grupa Giant

                                 0,70 %

                                 Jinhua Vision Industry i Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,63 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,0 %

                                 Grupa Yadea

                                 1,21 %

               3.9.   Programi za neizravne poreze i uvozne carine

               Oslobođenja od plaćanja PDV-a i sniženja uvozne carine za upotrebu uvezene opreme i tehnologije

                     (559)

                     Ovim se programom omogućuje oslobođenje od plaćanja PDV-a i uvoznih carina na uvoz kapitalne opreme koja se upotrebljava u proizvodnji. Kako bi se ostvarilo pravo na oslobođenje, oprema ne smije biti na popisu neprihvatljive opreme, a društvo podnositelj zahtjeva mora dobiti potvrdu o državnoj potpori projektu koju u skladu s primjenjivim zakonodavstvom o ulaganjima, porezima i carinama izdaju kineska nadležna tijela ili NDRC.

               (a)   Pravna osnova

                     (560)

                     Pravne su osnove ovog programa:

                                 —

                                 Okružnica Državnog vijeća o prilagodbi porezne politike za uvezenu opremu, Guo Fa [1997.] br. 37,

                                 —

                                 Obavijest Ministarstva financija, Glavne carinske uprave i Državne porezne uprave o prilagodbi politika o određenim povlaštenim uvoznim carinama,

                                 —

                                 Priopćenje Ministarstva financija, Glavne carinske uprave i Državne porezne uprave [2008.] br. 43,

                                 —

                                 Obavijest NDRC-a o relevantnim pitanjima povezanima s davanjem potvrde o projektima koji se financiraju domaćim ili stranim kapitalom i koje podupire država, [2006.] br. 316 i

                                 —

                                 Katalog artikala koji se prilikom uvoza ne oslobađaju od plaćanja carine za društva sa stranim kapitalom ili domaća društva, 2008.

               (b)   Nalazi ispitnog postupka

                     (561)

                     Komisija je utvrdila da nijedan proizvođač izvoznik u uzorku nije ostvario koristi od ovog programa.

               3.10.   Programi bespovratnih sredstava

         3.10.1.   Ad hoc bespovratna sredstva lokalnih/regionalnih tijela

                     (562)

                     Podnositelj pritužbe u svojoj je pritužbi tvrdio i u pogledu tih tvrdnji dostavio dokaze na temelju kojih je bilo vidljivo da industrija električnih bicikala u NRK-u može primiti različita jednokratna ili višestruka bespovratna sredstva od različitih razina državnih tijela, tj. lokalnih, regionalnih i nacionalnih.

                     (563)

                     U ispitnom postupku otkriveno je da su četiri grupe proizvođača izvoznika u uzorku dobile znatna jednokratna ili višekratna bespovratna sredstva od različitih razina vlasti što je dovelo do ostvarivanja koristi tijekom razdoblja ispitnog postupka. Proizvođači izvoznici u uzorku već su prijavili neka od tih bespovratnih sredstava u svojim odgovorima na upitnik dok su druga otkrivena na licu mjesta tijekom posjeta radi provjere. Kineska vlada u svojem odgovoru na upitnik nije izvijestila ni o jednom od njih.

               (a)   Pravna osnova

                     (564)

                     Ta su bespovratna sredstva društvima dala nacionalna, pokrajinska, gradska, okružna ili oblasna tijela vlasti, a sva se čine specifična za proizvođače izvoznike u uzorku ili specifična u smislu lokacije ili vrste industrije. Razina pravnih pojedinosti za predmetni zakon prema kojem su te povlastice dodijeljene, ako je za njih uopće postojala pravna osnova, nije objavljena. Međutim, Komisiji je u mnogim slučajevima dostavljen primjerak dokumenta koji je izdalo tijelo vlasti, koji je pratio odobravanje sredstava (pod nazivom „obavijest”).

               (b)   Nalazi ispitnog postupka

                     (565)

                     S obzirom na velik broj bespovratnih sredstava navedenih u pritužbi i/ili utvrđenih u knjigama proizvođača izvoznika u uzorku, u ovoj se Uredbi prikazuje samo sažetak ključnih nalaza. Dokaze o postojanju brojnih bespovratnih sredstava i činjenicu da su ih odobrile različite razine kineske vlade prvotno su dostavila četiri proizvođača izvoznika u uzorku, a nalazi o tim bespovratnim sredstvima dostavljeni su zasebno svakom društvu u njemu namijenjenom dokumentu o objavi.

                     (566)

                     Primjeri takvih bespovratnih sredstava bila su sredstva za patente, sredstva i nagrade za znanost i tehnologiju, sredstva za razvoj poslovanja, sredstva za promicanje izvoza, sredstva za sudjelovanje na izložbama, sredstva za poboljšanje modernizacije proizvodne opreme, sredstva za potporu strukovnom osposobljavanju, sredstva za potporu koja su dobivana na razini okruga ili pokrajine.

               (c)   Zaključak

                     (567)

                     Ova bespovratna sredstva čine subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer je izvršen prijenos sredstava kineske vlade proizvođačima predmetnog proizvoda u obliku bespovratnih sredstava te je time ostvarena korist.

                     (568)

                     Ta su bespovratna sredstva specifična i u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 3. osnovne uredbe jer se čini da su ograničena na određena društva ili konkretne projekte u određenim regijama i/ili industriji električnih bicikala. Osim toga, neka od tih bespovratnih sredstava ovisila su o realizaciji izvoza u smislu članka 4. stavka 4. točke (a). Ta bespovratna sredstva ne ispunjavaju zahtjeve o nespecifičnosti iz članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe jer uvjeti prihvatljivosti i stvarni kriteriji odabira za poduzeća koja su prihvatljiva nisu transparentni ni objektivni i ne primjenjuju se automatski.

                     (569)

                     U svim su slučajevima društva dostavila informacije o iznosu bespovratnih sredstava i od koga su ta sredstva primila. Predmetna društva u svojim su poslovnim knjigama taj prihod uglavnom knjižila pod naslovom „prihodi koji nisu ostvareni iz redovitog poslovanja” i podnaslovom „prihod od vlade ili subvencija” te su za te poslovne knjige provela neovisnu reviziju. To se smatralo pozitivnim dokazom o subvenciji kojom je ostvarena korist protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

                     (570)

                     Stoga je Komisija zaključila da ti nalazi čine razuman pokazatelj razine subvencioniranja u tom pogledu. Budući da su ta bespovratna sredstva imala zajedničke značajke, da ih je dodijelilo javno tijelo i da nisu bila dio posebnog programa subvencija, već se radi o pojedinačnim bespovratnim sredstvima za tu (poticanu) industriju, Komisija ih je ocijenila zajedno.

               (d)   Izračun iznosa subvencije

                     (571)

                     Korist je izračunana kao iznos primljen tijekom RIP-a ili dodijeljen tijekom RIP-a, pri čemu je taj iznos amortiziran tijekom korisnog vijeka trajanja dugotrajne imovine na koju su se ta bespovratna sredstva odnosila. Komisija je razmotrila može li se primijeniti dodatna godišnja komercijalna kamatna stopa u skladu s odjeljkom F. točkom (a) smjernica Komisije za izračun iznosa subvencije (68). Međutim, takav bi pristup uključivao niz složenih hipotetskih čimbenika za koje nisu bili dostupni točni podaci. Stoga je Komisija utvrdila da bi bilo prikladnije rasporediti iznose tijekom razdoblja ispitnog postupka u skladu sa stopama amortizacije povezane dugotrajne imovine, u skladu s metodom izračuna koja je korištena u prethodnim predmetima (69).

                     (572)

                     Yadea je tvrdila da su u jednom slučaju bespovratna sredstva primljena prije RIP-a pogrešno raspodijeljena tijekom razdoblja od tri godine, uključujući RIP, te je tvrdila da bi ih trebalo isključiti s obzirom na to da se ne odnose na RIP.

                     (573)

                     Ta je tvrdnja prihvaćena te je izračun ažuriran u skladu s tim.

                     (574)

                     Grupa Giant tvrdila je da neka primljena bespovratna sredstva nisu specifična i da bi ih trebalo isključiti iz izračuna. Društvo je dostavilo popratne dokaze samo za jedan slučaj predmetnih bespovratnih sredstava. Stoga se ta tvrdnja mogla prihvatiti samo za jedan slučaj bespovratnih sredstava, dok je za ostala bespovratna sredstva odbačena. Grupa Giant također je istaknula administrativnu pogrešku u izračunu, koja je ispravljena. No taj ispravak nije utjecao na ukupan iznos društva koji se odnosi na subvencioniranje.

                     (575)

                     Subvencija utvrđena s obzirom na ovu vrstu subvencija tijekom RIP-a za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

                        Tablica 10.

                        Ad hoc bespovratna sredstva

                                 Društvo/grupa

                                 Iznos subvencije

                                 Grupa Bodo Vehicle

                                 0,15 %

                                 Grupa Giant

                                 0,14 %

                                 Jinhua Vision Industry i Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,25 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,07 %

                                 Grupa Yadea

                                 0,07 %

               3.10.2.   Ostali programi dodjele bespovratnih sredstava

                     (576)

                     Proizvođači izvoznici u uzorku tijekom RIP-a nisu primili nikakve financijske doprinose u okviru preostalih programa bespovratnih sredstava prethodno navedenih u odjeljku 3.3. točki iii.

               3.10.3.   Ukupni iznos za sve programe dodjele bespovratnih sredstava

                     (577)

                     Ukupna subvencija utvrđena s obzirom na sva bespovratna sredstva tijekom RIP-a za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

                        Tablica 11.

                        Bespovratna sredstva

                                 Društvo/grupa

                                 Iznos subvencije

                                 Grupa Bodo Vehicle

                                 0,15 %

                                 Grupa Giant

                                 0,14 %

                                 Jinhua Vision Industry i Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,25 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,07 %

                                 Grupa Yadea

                                 0,072 %

               3.11.   Zaključak o subvencioniranju

                     (578)

                     Komisija je izračunala iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere u skladu s odredbama osnovne uredbe za proizvođače izvoznike u uzorku tako što je ispitala svaku subvenciju ili program subvencija te je zbrojila te iznose kako bi izračunala ukupni iznos subvencioniranja za svakog proizvođača izvoznika tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kako bi izračunala ukupni iznos subvencioniranja u nastavku, Komisija je prvo izračunala postotak subvencioniranja, a to je iznos subvencije kao postotak ukupnog prometa društva. Taj postotak potom je upotrijebljen za izračun subvencije dodijeljene izvozu predmetnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a. Zatim je izračunan iznos subvencije po komadu predmetnog proizvoda izvezenog u Uniju tijekom RIP-a, a marže prikazane u nastavku izračunane su kao postotak CIF vrijednosti (troškovi, osiguranje, vozarina) istog izvoza po komadu.

                     (579)

                     U skladu s člankom 15. stavkom 3. osnovne uredbe, ukupni iznos subvencije za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, izračunat će se na temelju ukupnog ponderiranog prosječnog iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, koji je utvrđen za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju, osim zanemarivih iznosa i iznosa subvencija utvrđenih za predmete koji podliježu odredbama članka 28. stavka 1. osnovne uredbe. Međutim, Komisija neće zanemariti nalaze o davanju povlaštenih zajmova iako se za utvrđivanje tih iznosa morala djelomično osloniti na raspoložive podatke. Naime, Komisija smatra da raspoloživi podaci koji su upotrijebljeni u tim slučajevima nisu znatno utjecali na informacije koje su bile potrebne za pravedno utvrđivanje iznosa subvencioniranja u okviru davanja povlaštenih zajmova pa se stoga upotrebom tog pristupa neće nanijeti šteta proizvođačima izvoznicima koji nisu bili pozvani na suradnju u ispitnom postupku (70).

                     (580)

                     S obzirom na visoku stopu suradnje kineskih proizvođača izvoznika, Komisija je iznos za „sva ostala društva” odredila na razini najvišeg iznosa utvrđenog za proizvođače izvoznike u uzorku. Iznos za „sva ostala društva” primijenit će se na ona društva koja nisu surađivala u ispitnom postupku.

                        Tablica 12.

                        Subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere

                                 Naziv društva

                                 Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere

                                 Grupa Bodo Vehicle

                                 15,1 %

                                 Grupa Giant

                                 3,9 %

                                 Jinhua Vision Industry i Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 8,5 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 17,2 %

                                 Grupa Yadea

                                 10,7 %

                                 Ostala društva koja surađuju

                                 9,2 %

                                 Sva ostala društva

                                 17,2 %

               4.   ŠTETA

         4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                     (581)

                     Na početku razmatranog razdoblja 41 proizvođač proizvodio je istovjetni proizvod u Uniji. Od toga su četiri proizvođača prekinula svoju proizvodnju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (582)

                     Nakon primjedbi zainteresiranih strana Komisija je ponovno ocijenila ovo pitanje i utvrdila da bi šest društava koje se na početku smatralo dijelom industrije Unije trebalo isključiti iz definicije industrije Unije jer interes koji predstavlja njihova uvozna djelatnost premašuje interes koji predstavlja njihova proizvodna djelatnost u Uniji.

                     (583)

                     Nakon tog isključenja „industriju Unije”, u smislu članka 9. stavka 1. osnovne uredbe, čini 31 proizvođač.

                     (584)

                     Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je u iznosu od približno 1,1 milijun komada. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju podataka o potrošnji koje je dostavila Konfederacija europske industrije bicikala („CONEBI”), statističkih podataka o uvozu i omjera prodaje i proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku.

                     (585)

                     Jedna zainteresirana strana tvrdila je da društvo ATALA i njegovo povezano društvo Accell Nederland ne bi trebali biti dio industrije Unije jer društvo ATALA uvozi električne bicikle iz NRK-a. Međutim, u smislu članka 9. stavka 2. osnovne uredbe, društva ATALA i Accell nisu povezana. U svakom slučaju, uvoz sam po sebi nije razlog za isključenje iz definicije industrije Unije.

               4.2.   Potrošnja u Uniji

                     (586)

                     Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju informacija koje je dostavio CONEBI.

                     (587)

                     Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

                        Tablica 13.

                        Potrošnja u Uniji (u komadima)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIP

                                 Ukupna potrošnja
                                 u Uniji (u komadima)

                                 1 139 000

                                 1 363 842

                                 1 666 251

                                 1 982 269

                                    Indeks

                                    100

                                    120

                                    146

                                    174

                                    Izvor: CONEBI

                     (588)

                     Potrošnja u Uniji stalno se povećavala sa 1,1 milijun komada 2014. na gotovo 2 milijuna komada tijekom razdoblja ispitnog postupka, što odražava rast od 74 % tijekom razmatranog razdoblja. Taj je razvoj bio posljedica veće svijesti o zaštiti okoliša i nastavka ulaganja u oglašavanje i promociju te u tehnološki razvoj električnih bicikala.

               4.3.   Uvoz iz NRK-a

         4.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz NRK-a

                     (589)

                     Električni su bicikli od 2017. razvrstani u oznaku KN 8711 60 10. Do 2017. električni bicikli bili su razvrstani u oznaku (ex) KN 8711 90 10 u koju su bili uključeni i drugi proizvodi. Kako bi se riješio taj problem, podnositelj pritužbe dostavio je detaljne statističke podatke kineske carine u kojima je mogao utvrditi kineski izvoz električnih bicikala.

                     (590)

                     Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata ekstrapolacijom omjera kineskog izvoza električnih bicikala (kako je prethodno utvrđeno) na relevantnu oznaku HS u pogledu ukupnog izvoza iz NRK-a pod istom oznakom HS. Za devet mjeseci 2017. kineski statistički podaci o uvozu izravno se temelje na Eurostatu.

                     (591)

                     Tržišni udio uvoza utvrđen je nakon toga usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji kako je prikazano u tablici 13. u uvodnoj izjavi 586.

                     (592)

                     Uvoz u Uniju iz NRK-a razvijao se kako slijedi:

                        Tablica 14.

                        Obujam uvoza (u komadima) i tržišni udio

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIP

                                 Obujam uvoza iz NRK-a (u komadima)

                                 199 728

                                 286 024

                                 389 046

                                 699 658

                                    Indeks

                                    100

                                    143

                                    195

                                    350

                                 Tržišni udio

                                 18 %

                                 21 %

                                 23 %

                                 35 %

                                    Indeks

                                    100

                                    120

                                    133

                                    201

                                    Izvor: Eurostat, kineski statistički podaci o izvozu

                     (593)

                     Obujam uvoza iz NRK-a povećao se za više od tri puta, s gotovo 200 000 komada 2014. na gotovo 700 000 komada u razdoblju ispitnog postupka. Stopa rasta ubrzala se od 2016. do razdoblja ispitnog postupka.

                     (594)

                     Istodobno, udio koji na tržištu Unije ima uvoz iz NRK-a povećao se s 18 % 2014. na 35 % u razdoblju ispitnog postupka.

                     (595)

                     CCCME i CEIEB izrazili su zabrinutost u pogledu pouzdanosti statističkih podataka kineske carine koje je dostavio podnositelj pritužbe te je zatražio objavu detaljnih statističkih podataka i izvora tih podataka.

                     (596)

                     Podnositelj pritužbe Komisiji je na raspolaganje stavio detaljne statističke podatke koje je upotrijebio kako bi potkrijepio svoju pritužbu. Podnositelj pritužbe u verziji pritužbe koja nije povjerljiva stavio je na raspolaganje i agregirane godišnje podatke o izvozu. Podnositelj pritužbe nadalje je istaknuo da je izvor kineska carina, naveo je upotrijebljene oznake i objasnio svoju metodologiju za isključivanje ostalih proizvoda koji nisu predmetni proizvod.

                     (597)

                     Komisija je provjerom tih podataka utvrdila da je podnositelj pritužbe kupio te carinske statističke podatke od kineskog društva s dugogodišnjom tradicijom specijaliziranog za to područje i da se te iste informacije moglo dobiti i od drugih kineskih pružatelja usluga.

                     (598)

                     Provjerom je dokazano i da je podnositelj pritužbe u otvorenom spisu točno opisao metodologiju primijenjenu za utvrđivanje izvoza električnih bicikala iz NRK-a.

                     (599)

                     Nadalje, detaljni podaci koje je dostavio podnositelj pritužbe unakrsno su provjereni s drugim izvorima informacija te je dokazano da su pouzdani. Nijedna druga strana nije predložila drugi izvor informacija ili drugu metodologiju.

                     (600)

                     Komisija je utvrdila i da su podrobni podaci i identitet društva koje je dostavilo te informacije po svojoj prirodi bili povjerljivi u smislu članka 29. stavka 1. osnovne uredbe. Otkrivanje identiteta pružatelja informacija imalo bi znatan negativan učinak na stranu koja dostavlja informacije ili na stranu od koje su informacije dobivene.

                     (601)

                     U tim okolnostima i s obzirom na razinu objave agregiranih podataka i metodologije u spisu koji nije povjerljiv Komisija je smatrala da ulazni podaci i identitet društva koje ih preprodaje nisu nužni da bi predmetna strana ostvarila svoja prava na obranu.

                     (602)

                     Stoga se taj argument morao odbaciti.

                     (603)

                     Zainteresirane strane tvrdile su da je uvoz iz NRK-a slijedio tržišna kretanja jer su se povećavali i potrošnja u Uniji i kineski izvoz. Međutim, valja navesti da su razmjeri rasta kineskog izvoza i potrošnje u Uniji vrlo različiti. Od 2014. do razdoblja ispitnog postupka kineski se uvoz povećao za 250 %, dok se potrošnja u Uniji znatno sporije povećala za 74 %. Stoga su, iako je kretanje u svakom slučaju jednako, razmjeri povećanja bili vrlo različiti.

               4.3.2.   Cijene uvoza iz NRK-a i sniženje cijena

                     (604)

                     Komisija je cijene uvezenih proizvoda utvrdila na temelju podataka Eurostata u skladu s metodom opisanom u uvodnoj izjavi 589.

                     (605)

                     Prosječna cijena uvoza u Uniju iz NRK-a razvijala se kako slijedi:

                        Tablica 15.

                        Uvozne cijene (EUR/komad)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIP

                                 NRK

                                 472

                                 451

                                 477

                                 422

                                    Indeks

                                    100

                                    96

                                    101

                                    89

                                    Izvor: Eurostat, kineski statistički podaci o izvozu

                     (606)

                     Prosječna cijena uvoza iz NRK-a smanjila se za 11 % od 2014. do razdoblja ispitnog postupka, pri čemu je prvi pad od 4 % zabilježen u razdoblju od 2014. do 2015., a drugi pad od 12 % u razdoblju od 2016. do razdoblja ispitnog postupka.

                     (607)

                     Budući da detaljna ponuda vrsta proizvoda nije bila poznata zbog općenite prirode statističkih podataka Eurostata, razvoj cijena nije sasvim pouzdan. Međutim, Komisija je napomenula da su prosječne cijene uvoza iz NRK-a bile znatno niže od cijena proizvođača iz Unije i uvoza iz ostalih trećih zemalja osim NRK-a. Osim toga, prosječna cijena kineskog uvoza smanjila se iako su kineski proizvođači izvoznici proširili asortiman proizvoda koje prodaju na tržištu Unije i u njega uključili skuplje električne bicikle.

                     (608)

                     Nakon objave niz proizvođača izvoznika tvrdio je da je Komisija pogrešno procijenila razvoj prosječne cijene kineskog uvoza, uočivši da je izrazito niža od prosječne cijene proizvođača iz Unije i trećih zemalja. Te su strane tvrdile da se na temelju prosječne cijene kineskog uvoza ne može zaključiti ništa o potencijalnom sniženju cijena zbog nedostatka analize na jednakoj osnovi, točnije, analize na temelju vrste proizvoda. Tvrdile su da bi Komisija trebala priznati da bi sniženje prosječne cijene kineskog uvoza moglo biti odraz promjene u ponudi proizvoda.

                     (609)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 606., Komisija se slaže da bi promjena u ponudi proizvoda mogla utjecati na razvoj prosječne cijene uvoza iz NRK-a. Međutim, i dalje vrijedi da su prosječne cijene uvoza iz NRK-a stalno bile znatno niže od prosječnih cijena bilo kojeg drugog izvora opskrbe, unatoč kontekstu u kojem su iste zainteresirane strane tvrdile da se kvaliteta predmetnog proizvoda poboljšala i da je on prešao u viši cjenovni razred. Osim toga, taj trend smanjenja mora se uzeti u obzir u analizama na jednakoj osnovi, što je dovelo do nalaza o znatnom sniženju cijena.

                     (610)

                     Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:

                                 (a)

                                 ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda četiriju proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica i

                                 (b)

                                 odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda iz uvoza proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku prema prvom neovisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carine od 6 % i troškove uvoza.

                     (611)

                     Kineska je vlada tvrdila da bi se u analizi sniženja cijena trebali uzeti u obzir različiti elementi, kao što su vrsta električnog bicikla (npr. električni gradski bicikl i električni brdski bicikl), mjesto na kojem se nalazi motor (glavina ili središnji motor), snaga baterije i materijal od kojeg je električni bicikl izrađen (npr. čelik, aluminij, ugljikova vlakna). Potvrđeno je da su svi ti čimbenici uzeti u obzir pri analizi sniženja cijena.

                     (612)

                     Komisija je usporedila cijene prema vrsti proizvoda za transakcije, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Kad je riječ o razini trgovanja tih transakcija, utvrđeno je da proizvođači iz Unije u uzorku i kineski proizvođači izvoznici u uzorku svoje proizvode prodaju kupcima proizvođača originalne opreme, ali i pod vlastitom markom. Stoga se ispitalo je li prilagodba razine trgovine opravdana. U tom se pogledu ispitalo postoji li stalna i očita razlika u cijenama između prodaje kupcima proizvođača originalne opreme i prodaje pod vlastitom markom. Utvrđeno je da za prodaju proizvođača iz Unije u uzorku takva stalna i očita razlika u cijenama ne postoji.

                     (613)

                     Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa četiriju proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Utvrđeno je da su se marže sniženja cijena kretale od 16,2 % do 43,2 %.

                     (614)

                     Nakon objave kineska vlada i jedan proizvođač izvoznik s povezanim uvoznicima u Uniji naveli su da je Komisija u metodologiji koju je koristila za izračun marže sniženja cijena analogijom primijenila članak 2. stavak 9. osnovne antidampinške uredbe. Te su strane tvrdile da je Komisija time prekršila članke 2. i 8. osnovne uredbe, kao i sudsku praksu EU-a i WTO-a. Tvrdile su također da metodologija Komisije nema pravnu osnovu i da je upotrebom umjetne cijene CIF prekršila svoje obveze da uspoređuje cijene u okviru tržišnog natjecanja i na istoj razini trgovine.

                     (615)

                     Komisija podsjeća da osnovnom uredbom nije propisana nikakva određena metodologija za sniženje cijena. Stoga institucije u procjeni tog čimbenika štete imaju široku diskrecijsku ovlast. Diskrecijske ovlasti ograničene su zahtjevima da se zaključci temelje na pozitivnim dokazima i objektivnom ispitivanju, kao što je propisano člankom 8. stavkom 1. osnovne uredbe. Treba podsjetiti i da je člankom 8. stavkom 2. osnovne uredbe izričito predviđeno da se postojanje znatnog sniženja cijena ispituje na razini subvencioniranog uvoza, a ne na razini bilo koje naknadne preprodajne cijene na tržištu Unije.

                     (616)

                     Na tom temelju, kad je riječ o elementima koji se uzimaju u obzir za izračun sniženja cijena (posebno izvozna cijena), Komisija mora odrediti prvu točku tržišnog natjecanja (ili mogućeg tržišnog natjecanja) s proizvođačima iz Unije na tržištu Unije. Ta je točka zapravo kupovna cijena prvog nepovezanog uvoznika jer to društvo u načelu ima mogućnost odabira dobavljača industrije Unije ili onih izvan Europe. Ta bi se procjena trebala temeljiti na izvoznoj cijeni na razini granice Unije koja se smatra razinom koja je usporediva s cijenom franko tvornica industrije Unije. Stoga bi u slučaju izvozne prodaje putem povezanih uvoznika točka za usporedbu trebao biti trenutak kad roba prijeđe granicu Unije, a ne kasnije faze distribucijskog lanca, npr. pri prodaji krajnjem korisniku robe. Stoga se primjenjuju pravila o izračunu izvozne cijene iz članka 2. stavka 9. osnovne antidampinške uredbe, a ta se pravila analogijom primjenjuju i za utvrđivanje izvozne cijene za potrebe utvrđivanja dampinga. Analogijom, primjenom članka 2. stavka 9. osnovne antidampinške uredbe može se odrediti cijena koja je u potpunosti usporediva s cijenom CIF (na granici Unije) koja se upotrebljava pri ispitivanju prodaje nepovezanim kupcima.

                     (617)

                     Tim se pristupom osigurava i usklađenost u slučajevima kada proizvođač izvoznik robu izravno prodaje nepovezanom kupcu (uvozniku ili krajnjem korisniku) jer se na temelju tog scenarija preprodajne cijene po definiciji ne bi upotrebljavale. Drukčiji pristup doveo bi do diskriminacije među proizvođačima izvoznicima isključivo na temelju prodajnih kanala koje upotrebljavaju. Komisija smatra da na utvrđivanje relevantne uvozne cijene za izračune sniženja cijena ne bi trebalo utjecati to je li izvoz ostvaren prema povezanim ili nezavisnim subjektima u Uniji. Metodologijom koju je Komisija primijenila osigurava se jednako postupanje u oba slučaja.

                     (618)

                     Stoga je radi poštene usporedbe od preprodajne cijene koju povezani uvoznik daje nepovezanim kupcima potrebno odbiti troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit kako bi se dobila pouzdana cijena CIF.

                     (619)

                     Stoga su te tvrdnje odbačene.

                     (620)

                     Nakon objave neki su proizvođači izvoznici tvrdili da se pri odbijanju njihova zahtjeva za prilagodbu razine trgovine u skladu s uvodnom izjavom 611. nije uzela u obzir razlika cijena koja nastaje na razini kupca u segmentu proizvođača originalne opreme. Te su zainteresirane strane navele da je pravedna usporedba cijena zahtijevala prilagodbu na višu vrijednost kako bi se u obzir uzela marža kupca u segmentu proizvođača originalne opreme i vlasnika robne marke nakon uvoza.

                     (621)

                     Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 611., Komisija je razmotrila tvrdnju o prilagodbi na razini trgovine i zaključila da ne postoji dosljedna i jasna razlika u cijeni za proizvođače originalne opreme i vlasnike robne marke u Uniji. Prilagodbom na višu vrijednost kineske uvozne cijene na temelju marže uvoznika robne marke, kojom bi se navodno uzela u obzir razlika u razini trgovine, dovodi se u pitanje nalaz ispitnog postupka prema kojem ne postoji dosljedna i jasna razlika u slučaju prodaje proizvođača originalne opreme i vlasnika robne marke u Uniji. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

         4.4.1.   Opće napomene

                     (622)

                     U skladu s člankom 8. stavkom 4. osnovne uredbe, ispitivanje učinka subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                     (623)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 27., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

                     (624)

                     Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete.

                     (625)

                     Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, rast, produktivnost, visina subvencijske marže i oporavak od prethodnog subvencioniranja) na temelju informacija koje je dostavio CONEBI, statističkih podataka o uvozu i informacija proizvođača iz Unije u uzorku.

                     (626)

                     Komisija je provjerila brojčane podatke o potrošnji koje je dostavio CONEBI. Komisija je utvrdila da su se te informacije doista temeljile na informacijama prikupljenima od nacionalnih udruženja europskih proizvođača, da su dobivene iz izjava društava ili razumnih procjena te da su potkrijepljene odgovarajućom dokumentacijom i istraživačkim postupcima.

                     (627)

                     Pokazatelji prodaje, proizvodnje, kapaciteta i zaposlenosti industrije Unije proizlaze iz tih informacija. Procijenjeni su na temelju relevantnih omjera proizvođača iz Unije u uzorku. Taj je pristup u skladu s metodologijom koju je podnositelj pritužbe opisao u verziji pritužbe koja nije povjerljiva. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe u pogledu te metodologije.

                     (628)

                     Komisija je na temelju toga smatrala da je skup makroekonomskih podataka reprezentativan za gospodarsko stanje industrije Unije.

                     (629)

                     Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje (prosječne jedinične prodajne cijene, troškove rada, jedinične troškove, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja) na temelju podataka iz odgovora na upitnike koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku, koji su propisno provjereni. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku.

               4.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

         4.4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (630)

                     Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi:

                        Tablica 16.

                        Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIP

                                 Obujam proizvodnje (u komadima)

                                 831 142

                                 976 859

                                 1 095 632

                                 1 066 470

                                    Indeks

                                    100

                                    118

                                    132

                                    128

                                 Proizvodni kapacitet (u komadima)

                                 1 110 641

                                 1 366 618

                                 1 661 587

                                 1 490 395

                                    Indeks

                                    100

                                    123

                                    150

                                    134

                                 Iskorištenost kapaciteta

                                 75 %

                                 71 %

                                 66 %

                                 72 %

                                    Indeks

                                    100

                                    95

                                    88

                                    96

                                    Izvor: CONEBI, proizvođači iz Unije u uzorku

                     (631)

                     Obujam proizvodnje industrije Unije povećao se za 28 % tijekom razmatranog razdoblja unatoč smanjenju od 3 % u razdoblju od 2016. do razdoblja ispitnog postupka.

                     (632)

                     Povećanje proizvodnje bilo je potaknuto povećanjem potrošnje. Proizvodnja se mora planirati prije vrlo kratkih prodajnih sezona pa se stoga djelomično oslanja na prognoze prodaje. Smanjenje proizvodnje u razdoblju od 2016. do razdoblja ispitnog postupka bilo je stoga prvenstveno povezano s nastavkom gubitka tržišnog udjela zbog uvoza iz NRK-a, zbog kojeg je industrija Unije bila prisiljena ponovno procijeniti svoja očekivanja.

                     (633)

                     Proizvodni kapacitet povećao se za 34 % u razdoblju od 2014. do razdoblja ispitnog postupka. Proizvodni kapacitet povećao se za 50 % u razdoblju od 2014. do 2016., a zatim se smanjio za 10 % u razdoblju od 2016. do razdoblja ispitnog postupka.

                     (634)

                     Iskorištenost kapaciteta smanjila se sa 75 % 2014. na 72 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Iskorištenost kapaciteta smanjila se sa 75 % na 66 % u razdoblju od 2014. do 2016. zbog bržeg rasta kapaciteta u odnosu na proizvodnju. Kretanje je bilo obratno od 2016. do razdoblja ispitnog postupka, kad se kapacitet smanjio više od smanjenja proizvodnje, što je dovelo do povećanja iskorištenosti kapaciteta sa 66 % na 72 %.

                     (635)

                     Kapacitet se odnosi na teoretski broj električnih bicikala koji se mogu proizvesti na raspoloživim proizvodnim linijama. Proizvodne linije koje se trenutačno upotrebljavaju za proizvodnju električnih bicikala uglavnom se prenamjenjuju iz postojećih proizvodnih linija koje su se prije upotrebljavale za konvencionalne bicikle. Ta se prenamjena može provesti brzo i uz mali trošak. Kapacitet proizvodnje električnih bicikala čini mali dio postojećeg kapaciteta za proizvodnju konvencionalnih bicikala. Zbog toga je relevantnost pokazatelja kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta ograničena jer ih se može prilagoditi s obzirom na tržišna kretanja. U tom je konkretnom slučaju Komisija utvrdila i da prenamjena konvencionalnih bicikala u električne bicikle i obratno isto tako ne zahtijeva znatna ulaganja (koja utječu na novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala ili nastavak poslovanja), znatan fiksni trošak (s velikim utjecajem na profitabilnost povezanu s iskorištenošću) ili ograničenje povećanja proizvodnje.

                     (636)

                     Nakon objave neki su proizvođači izvoznici tvrdili da rast proizvodnje ne upućuje na štetu. Naveli su i da su proizvođači iz Unije povećali svoje kapacitete u razdoblju od 2014. do 2016. Te su zainteresirane strane tvrdile da je to bilo moguće samo zato što industrija Unije nije bila suočena s konkurencijom do 2016., što bi bilo uzeto u obzir u njihovoj pritužbi. Navode da je industrija Unije u razdoblju od 2014. do 2016. izgradila veliki višak kapaciteta dok nije shvatila da taj višak kapaciteta utječe na profitabilnost i smanjila kapacitet kako bi povećala profitabilnost dok je prodaja još uvijek visoka. Napominju međutim da se zadržala znatna iskorištenost kapaciteta i da pad zabilježen u razdoblju 2015.–2016. odgovara znatnom povećanju kapaciteta.

                     (637)

                     Komisija je napomenula da se u pritužbi nigdje ne navodi da industrija Unije nije bila suočena s konkurencijom u razdoblju od 2014. do 2016. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 631., povećanje proizvodnje bilo je potaknuto povećanjem potrošnje. Međutim, nakon 2015. proizvodnja i potrošnja sve su se više udaljavale, što je dovelo do pritiska na prodaju i kontinuiranog gubitka tržišnog udjela. Slično tome, kapacitet se povećavao istim ritmom kao potrošnja do 2016. te je smanjenje iskorištenosti kapaciteta stoga bilo povezano s istim obrascem. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 634., pokazatelji kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta u ograničenoj su mjeri relevantni za profitabilnost.

                     (638)

                     Nakon objave CEIEB je tvrdio da nema poveznice između smanjenja kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta te subvencioniranog uvoza iz Kine jer je navodno bilo teško odrediti koji dio kapaciteta se koristi za konvencionalne, a koji za električne bicikle, posebno s obzirom na to da se proizvodnja konvencionalnih bicikala u 2016. smanjila za 3,7 % prema podacima koje je objavio CONEBI.

                     (639)

                     Komisija je podsjetila da su kapacitet i iskorištenost kapaciteta provjereni u odnosu na proizvod iz ispitnog postupka i isključila konvencionalne bicikle. Stoga je tvrdnja odbačena.

               4.4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

                     (640)

                     Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi:

                        Tablica 17.

                        Obujam prodaje i tržišni udio

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIP

                                 Ukupan obujam prodaje na tržištu Unije (u komadima)

                                 850 971

                                 932 846

                                 1 061 975

                                 1 019 001

                                    Indeks

                                    100

                                    110

                                    125

                                    120

                                 Tržišni udio

                                 75 %

                                 68 %

                                 64 %

                                 51 %

                                    Indeks

                                    100

                                    92

                                    85

                                    69

                                    Izvor: CONEBI, proizvođači iz Unije u uzorku

                     (641)

                     Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 20 % tijekom razmatranog razdoblja. Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 25 % od 2014. do 2016., a zatim se smanjio za 4 % od 2016. do razdoblja ispitnog postupka.

                     (642)

                     Slično kretanju obujma proizvodnje, povećanje količine proizvoda prodanih od 2014. do 2016. bilo je potaknuto povećanom potrošnjom. Smanjenje količine proizvoda prodanih od 2016. do razdoblja ispitnog postupka bilo je izravno povezano s nastavkom gubitka tržišnog udjela zbog uvoza iz NRK-a.

                     (643)

                     Prodaja industrije Unije znatno se sporije povećavala od razvoja potrošnje. Kao rezultat toga, tržišni udio industrije Unije znatno se smanjio, sa 75 % 2014. na 51 % tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (644)

                     CCCME je nakon objave tvrdio da se ukupno povećanje prodaje od 20 % u razmatranom razdoblju mora smatrati snažnim rezultatom i ne može biti pokazatelj materijalne štete.

                     (645)

                     Međutim, povećanje prodaje industrije Unije od 20 % treba promatrati u svjetlu povećanja potrošnje u Uniji od 74 % tijekom istog razdoblja, kako je navedeno u tablici 13. Povećanje prodaje koje je bilo toliko niže od povećanja potrošnje ne može se smatrati snažnim rezultatom, i doista može biti pokazatelj materijalne štete.

                     (646)

                     CCCME je tvrdio i da su tijekom razmatranog razdoblja, prema podacima iz pritužbe, proizvođači koji podržavaju pritužbu pretrpjeli tek vrlo malo smanjenje tržišnog udjela od 2 postotna boda. To malo smanjenje navodno bi trebalo potvrditi da podnositelji pritužbe u ovom ispitnom postupku nisu pretrpjeli materijalnu štetu od uvoza predmetnog proizvoda.

                     (647)

                     U tom se pogledu napominje da se prema članku 8. osnovne uredbe izraz šteta definira kao „materijalna šteta za industriju Unije”. Stoga je Komisija obvezna procijeniti štetu za industriju Unije u cjelini, a ne samo za podnositelje pritužbe. Komisija je utvrdila da je industrija Unije pretrpjela znatan gubitak tržišnog udjela od 24 postotna boda. Činjenica da su neki proizvođači iz Unije izgubili manji (ili veći) tržišni udio od drugih ne dovodi u pitanje taj nalaz.

               4.4.2.3.   Rast

                     (648)

                     Industrija Unije nije mogla u potpunosti ostvariti koristi od rasta potrošnje od 2014. do razdoblja ispitnog postupka. Naime, potrošnja se povećala za 74 %, dok se prodaja industrije Unije uspjela povećati za samo 20 %. Industrija Unije zbog toga je izgubila znatan tržišni udio (24 postotna boda) tijekom tog razdoblja. Industrija Unije morala je zbog subvencioniranog uvoza iz NRK-a od 2016. do razdoblja ispitnog postupka smanjiti svoju proizvodnju, prodaju, zaposlenost i kapacitet.

               4.4.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

                     (649)

                     Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju razvijale su se kako slijedi:

                        Tablica 18.

                        Zaposlenost i produktivnost

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIP

                                 Broj zaposlenika

                                 2 488

                                 2 958

                                 3 458

                                 3 493

                                    Indeks

                                    100

                                    119

                                    139

                                    140

                                 Produktivnost (komada/zaposlenik)

                                 334

                                 330

                                 317

                                 305

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    95

                                    91

                                    Izvor: CONEBI, proizvođači iz Unije u uzorku

                     (650)

                     Razina zaposlenosti u industriji Unije povećala se u razmatranom razdoblju za 40 %. Do tog je povećanja najviše došlo od 2014. do 2016. Zaposlenost je u razdoblju od 2016. do razdoblja ispitnog postupka ostala na gotovo nepromijenjenoj razini.

                     (651)

                     Produktivnost se smanjila za 9 % kao rezultat bržeg povećanja zaposlenosti nego proizvodnje.

               4.4.2.5.   Razmjeri subvencioniranja i oporavak od prethodnog subvencioniranja

                     (652)

                     Utjecaj visine stvarnih subvencijskih marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz NRK-a.

                     (653)

                     Ne postoje dokazi o prethodnom subvencioniranju.

               4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

         4.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                     (654)

                     Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene četiriju proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju razvijale su se kako slijedi:

                        Tablica 19.

                        Prodajne cijene u Uniji

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIP

                                 Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/komad)

                                 1 112

                                 1 156

                                 1 237

                                 1 276

                                    Indeks

                                    100

                                    104

                                    111

                                    115

                                 Jedinični trošak proizvodnje (EUR/komad)

                                 1 068

                                 1 134

                                 1 173

                                 1 234

                                    Indeks

                                    100

                                    106

                                    110

                                    116

                                    Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

                     (655)

                     Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku povećale su se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja, u skladu s povećanjem prosječnog troška proizvodnje za 16 %.

                     (656)

                     Budući da na prosječne troškove i cijene utječe ponuda proizvoda koje prodaju ti proizvođači, to ne znači da su se trošak i cijena usporedivog proizvoda povećali za 16 % tijekom razmatranog razdoblja.

                     (657)

                     Nakon objave CEIEB, CCCME i neki proizvođači izvoznici tvrdili su da Komisija nije opravdala činjenicu da se cijena industrije Unije zapravo trebala znatnije povećati. Tvrdili su da tvrdnja iz uvodne izjave 655. da je prosječna cijena kombinacija svih električnih bicikala koje prodaju proizvođači u uzorku ne omogućuje takvo objašnjenje i ocijenili da je bilo logičnije ocijeniti da su se cijene i troškovi istih proizvoda proporcionalno povećavali za predmetni proizvod u cjelini.

                     (658)

                     Prvo, Komisija primjećuje da je referentna godina za mjerenje tog povećanja bila 2014, kada je industrija Unije zabilježila vrlo nisku razinu profitabilnosti i najnižu profitnu maržu u razmatranom razdoblju. Drugo, u tom kontekstu povećanje prosječnih cijena odražavalo je kretanje prosječnih troškova proizvodnje i nije bilo veće od njega. Treće, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 655., takvo kretanje ne znači nužno da su se troškovi i cijena usporedivog proizvoda povećali na isti način kao i prosječni trošak i cijena jer se raspon proizvoda mijenja u svakoj sezoni. Uzimajući u obzir te elemente i nalaze o sniženjima cijena, Komisija se ne slaže s tvrdnjom da povećanje prosječne cijene proizvoda koje prodaje industrija Unije poništava činjenicu da postoji sprečavanje rasta cijena ili njihov pad.

               4.4.3.2.   Troškovi rada

                     (659)

                     Prosječni troškovi rada četiriju proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi:

                        Tablica 20.

                        Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIP

                                 Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                                 38 348

                                 37 042

                                 34 818

                                 34 659

                                    Indeks

                                    100

                                    97

                                    91

                                    90

                                    Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

                     (660)

                     Prosječni troškovi rada po zaposleniku smanjili su se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja zbog povećanja broja tvorničkih radnika u odnosu na povećanje broja članova osoblja zaposlenih u prodaji i administraciji.

               4.4.3.3.   Zalihe

                     (661)

                     Razine zaliha četiriju proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                        Tablica 21.

                        Zalihe

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIP

                                 Završne zalihe (u komadima)

                                 59 375

                                 73 521

                                 90 573

                                 98 412

                                    Indeks

                                    100

                                    124

                                    153

                                    166

                                    Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

                     (662)

                     Razina završnih zaliha četiriju proizvođača iz Unije u uzorku povećala se za 66 % tijekom razmatranog razdoblja.

                     (663)

                     Trebalo je napomenuti da je razina zaliha u razdoblju ispitnog postupka utvrđena krajem rujna kad su zalihe obično niske jer je tada i kraj prodajne sezone. Nasuprot tomu, razine zaliha u drugim razdobljima utvrđene su krajem prosinca kad su obično visoke jer slijedi nova prodajna sezona.

                     (664)

                     Stoga je povećanje zaliha bilo znatno. Utvrđeno je da je to zbog općeg razvoja tržišta i činjenice da se, iako je obujam proizvodnje bio znatno manji od povećanja potrošnje, obujam prodaje razvijao još sporije od proizvodnje i doveo do akumuliranja zaliha, što je posebno vidljivo na kraju razdoblja ispitnog postupka.

               4.4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (665)

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja četiriju proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi:

                        Tablica 22.

                        Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIP

                                 Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                 2,7 %

                                 4,3 %

                                 3,8 %

                                 3,4 %

                                    Indeks

                                    100

                                    160

                                    142

                                    125

                                 Novčani tok (EUR)

                                 5 178 860

                                 – 5 433 666

                                 17 079 409

                                 4 955 399

                                    Indeks

                                    100

                                    – 105

                                    330

                                    96

                                 Novčani tok (% prodajnog prometa)

                                 1,1 %

                                 – 1,0 %

                                 2,5 %

                                 0,6 %

                                    Indeks

                                    100

                                    – 89

                                    218

                                    55

                                 Ulaganja (EUR)

                                 6 775 924

                                 17 773 148

                                 7 888 936

                                 11 965 802

                                    Indeks

                                    100

                                    262

                                    116

                                    177

                                 Povrat ulaganja

                                 18 %

                                 30 %

                                 38 %

                                 37 %

                                    Indeks

                                    100

                                    164

                                    213

                                    203

                                    Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

                     (666)

                     Komisija je utvrdila profitabilnost četiriju proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotka prometa od te prodaje.

                     (667)

                     Počevši od niske razine od 2,7 % 2014., profitne marže smanjile su se sa 4,3 % 2015. na 3,4 % u razdoblju ispitnog postupka.

                     (668)

                     Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Novčani tok smanjio se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja i 2015. postao negativan. Nije pokrio ulaganja izvršena tijekom razmatranog razdoblja.

                     (669)

                     Iz usporedbe profitne marže kao postotka prometa s novčanim tokom iz poslovanja izraženim na istoj osnovi vidljiva je vrlo slaba konverzija dobiti u novčane tokove zbog promjene zaliha.

                     (670)

                     Ulaganja su se povećala za 77 % tijekom razmatranog razdoblja, no čine tek 2 % prodaje.

                     (671)

                     Omjer povrata ulaganja povećao se za 103 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, iako je industrija električnih bicikala strukturno sektor s intenzivnim gotovinskim poslovanjem, za poslovanje nije potrebna velika imovina te ona općenito već postoji zbog proizvodnje konvencionalnih bicikala. U tom kontekstu povrat ulaganja nema veliku važnost.

                     (672)

                     Loši financijski rezultati industrije Unije u pogledu dobiti i novčanog toka tijekom razdoblja ispitnog postupka ograničili su njezinu sposobnost prikupljanja kapitala.

                     (673)

                     Nakon objave neki su proizvođači izvoznici tvrdili da razina profitne marže industrije Unije tijekom RIP-a i njezino kretanje tijekom razmatranog razdoblja ne znače stanje materijalne štete.

                     (674)

                     Iako je ispitnim postupkom utvrđeno postojanje znatnog obujma uvoza po subvencioniranim i sniženim cijenama, njime je utvrđena i snaga potražnje na tržištu električnih bicikala koja je donekle ograničila negativne učinke na profitnu maržu industrije Unije. To opažanje obuhvaća razdoblje od 2016. do RIP-a u kojem se naglo povećanje uvoza iz NRK-a vremenski poklopilo s razmjerno malim padom prodaje industrije Unije zbog nastavka snažne potrošnje. Neovisno o tome, Komisija je primijetila da se profitna marža industrije Unije smanjila u svim godinama osim jedne i da je općenito bila niska. Osim toga, zaključak o materijalnoj šteti ne temelji se na samo jednom pokazatelju. Do zaključka da je riječ o stanju materijalne štete došlo se nakon što su zajedno s kretanjima profitne marže analizirani drugi pokazatelji, od kojih su neki financijski prirode, kao što je novčani tok. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (675)

                     Nakon objave CEIEB je ocijenio da ciljana profitna marža od 4,3 % nije bila znatno viša od profitne marže tijekom razdoblja ispitnog postupka od 3,4 %, ustvrdivši da razina profitabilnosti industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka nije bila dokaz štete.

                     (676)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 670., industrija električnih bicikala je strukturno sektor s intenzivnim gotovinskim poslovanjem. Stoga je važno utvrditi može li ostvarena profitabilnost stvoriti dovoljan novčani tok za održavanje poslovanja industrije Unije. Kako je prikazano u tablici 22., novčani tok industrije Unije bio je slab tijekom razdoblja ispitnog postupka i činio je samo 0,6 % prodajnog prometa. Stoga pri ocjenjivanju financijskih rezultata industrije Unije u cjelini, a ne isključivo profitabilnosti, i dalje stoji zaključak o lošim financijskim rezultatima Unije.

                     (677)

                     CCCME je nakon objave napomenuo da bi velika ulaganja i zapošljavanje mogli dovesti do znatnog povećanja fiksnih troškova za proizvođače iz Unije i znatno utjecati na profitabilnost, posebno ako je iskorištenost kapaciteta bila niska.

                     (678)

                     Kad je riječ o ulaganjima, ta se primjedba analizira u odjeljku 5.2.3. ove Uredbe, posebno u uvodnim izjavama od 705. do 707. u kojima je Komisija objasnila da kapitalni izdaci nisu imali značajan utjecaj na profitabilnost industrije Unije.

                     (679)

                     Kad je riječ o zapošljavanju CCCME je tvrdio da se golemo povećanje kapaciteta odražava u znatnom rastu broja zaposlenika. Međutim, jasno je da je veće zapošljavanje bilo potaknuto i znatnim povećanjem proizvodnje.

                     (680)

                     Komisija je utvrdila da je, osobito od 2014. do 2016., zapošljavanje puno više odražavalo proizvodnju nego proizvodne kapacitete. Tijekom razdoblja ispitnog postupka, kad je kretanje prodaje i proizvodnje u Uniji bilo negativno unatoč rastućoj potrošnji Unije, industrija Unije nije mogla smanjiti zaposlenost, što je dovelo do smanjenja produktivnosti po zaposleniku. Međutim, tako smanjena produktivnost i posljedični negativni učinak na profitabilnost industrije Unije izravno su povezani s povećanim količinama subvencioniranog uvoza kineskih električnih bicikala tijekom razmatranog razdoblja.

               4.4.4.   Zaključak o šteti

                     (681)

                     Suočena s ubrzanim priljevom subvencioniranog uvoza iz Kine, industrija Unije nije mogla iskoristiti rast tržišta električnih bicikala. Prodaja se povećala za 20 % u razmatranom razdoblju, a potrošnja za 74 %. Istodobno su izgubljena 24 boda tržišnog udjela, od čega je 17 otišlo kineskom uvozu čije su cijene u razdoblju ispitnog postupka bile za 16 % do 43 % niže od cijena industrije Unije.

                     (682)

                     Pritisak na prodaju osjetio se u pogledu proizvodnje, zaliha, kapaciteta, iskorištenosti kapaciteta i razina zaposlenosti. Proizvodnja se od 2014. do 2015. povećavala otprilike po istoj stopi kao potrošnja (+18 % odnosno +20 %). Međutim, nakon 2015. industrija Unije bila je prisiljena ponovno procijeniti svoja očekivanja u pogledu prodaje. Kretanje proizvodnje zatim je znatno i sve više odstupalo od općeg razvoja tržišta, pri čemu se od 2015. do razdoblja ispitnog postupka proizvodnja povećala za 9 %, a potrošnja za 45 %.

                     (683)

                     Neovisno o tome, proizvodnja je, s izuzetkom 2014., sustavno bila viša od prodaje, što je dovelo do znatnog povećanja zaliha. Proizvodni kapacitet, koji se do 2016. povećavao u skladu s potrošnjom, smanjen je kako bi se zaustavilo pogoršanje stope iskorištenosti kapaciteta, koja se od 2014. do 2016. smanjila za 9 postotnih bodova.

                     (684)

                     Ukupno se od 2016. do razdoblja ispitnog postupka proizvodnja smanjila, zalihe su bile veće nakon prodajne sezone nego prije nje, kapacitet se smanjio, zapošljavanje je zaustavljeno, dok se uvoz iz NRK-a povećao za 155 postotnih bodova.

                     (685)

                     Zbog pritiska na cijene i nemogućnosti iskorištavanja ekonomije razmjera na tržištu u nastajanju, profitabilnost industrije Unije zadržala se na niskim razinama tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Ta niska razina dobiti i promjena zaliha dovele su do niskih novčanih tokova od poslovanja koji su bili niži od razine ulaganja izvršenih tijekom razmatranog razdoblja te su stvorile dodatan element ranjivosti za taj sektor s intenzivnim gotovinskim poslovanjem koji u velikoj mjeri ovisi o likvidnosti koju osiguravaju banke. Tijekom razdoblja ispitnog postupka četiri proizvođača otišla su u stečaj.

                     (686)

                     Pokazatelji štete za rast, tržišni udio, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, zalihe, profitne marže, novčane tokove i sposobnost prikupljanja kapitala razvijali su se negativno. Drugi pokazatelji nisu isto tako postali negativni samo zbog snažnog rasta potražnje.

                     (687)

                     Neki su proizvođači izvoznici nakon objave naveli da u analizi štete nisu uzeti u obzir čimbenici tržišnog natjecanja. Tvrdili su da je iz pritužbe vidljivo da uvoz iz NRK-a nije bio problem na tržištu do 2016., sve dok je bio usmjeren na niže i srednje segmente tržišta Unije, te da se analiza štete trebala usmjeriti na te segmente.

                     (688)

                     Neovisno o činjenici da su te tvrdnje iznesene na temelju netočnog tumačenja pritužbe, Komisija podsjeća da se njezini zaključci ne temelje na pritužbi nego na vlastitom ispitnom postupku i nalazima o subvencioniranju, šteti i uzročnosti. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 746., ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije aktivna u svim segmentima tržišta. Stoga takvo razlikovanje predmetnog proizvoda nije bilo opravdano i tvrdnja se morala odbaciti. Nakon objave CCCME je tvrdio da su se, s obzirom na to da je gubitak tržišnog udjela industrije Unije uglavnom pogodio proizvođače iz Unije koji nisu podnositelji pritužbe, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 645., uvoz iz Kine i proizvodnja podnositelja pritužbe navodno odvijali u jako različitim segmentima tržišta. Međutim, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 646., analizom štete obuhvaćena je cijela industrija Unije, a ne samo podnositelji pritužbe. Neosporno je da je industrija Unije pretrpjela znatan gubitak tržišnog udjela od 24 postotna boda, uglavnom zbog kineskog uvoza, čiji se tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja povećao za 17 postotnih bodova.

                     (689)

                     Nakon objave neki su proizvođači izvoznici ustvrdili da je tvrdnja iz uvodne izjave 685. da su svi pokazatelji koji se ondje navode „imali negativno kretanje” bila lažna i obmanjujuća. Te zainteresirane strane tvrdile su da je pokazatelj „rasta” u pogledu proizvodnje i prodaje te prodaje u smislu vrijednosti i obujma zapravo bio pozitivan tijekom razmatranog razdoblja. Nadalje, iznesena je tvrdnja da se kapacitet industrije Unije znatno povećao te da su se tijekom razmatranog razdoblja povećali i profitabilnost i cijene. Te su zainteresirane strane dodatno ustvrdile da u razmatranom razdoblju, suprotno tvrdnjama iz uvodnih izjava 684. i 685., ni pokazatelji uspješnosti, a pogotovo profitabilnost nisu bili smanjeni. Konačno, tvrdilo se da je, s obzirom na to da je sam podnositelj pritužbe priznao da je uvoz iz NRK-a počeo rasti i postao konkurentan tek 2016., niska profitna marža u 2014. mogla biti samo posljedica poslovne pogreške samih proizvođača iz Unije. Na istom je tragu CEIEB izjavio i da pozitivni trendovi u proizvodnji, prodaji, proizvodnom kapacitetu i zapošljavanju neutraliziraju gubitak tržišnog udjela i pritisak na cijene i profitabilnost. Ustvrdio je da je gubitak tržišnog udjela jedini pokazatelj koji je tijekom razmatranog razdoblja imao negativno kretanje i da to samo po sebi nije dovoljno da bi opravdalo postojanje štete. Komisija podsjeća da je svrha njezine analize štete procijeniti razinu štete koju je pretrpjela industrija Unije. To uključuje procjenu relevantnosti svakog pokazatelja uspješnosti, njihovih veza i kretanja u razmatranom razdoblju. Sama usporedba krajnjih točaka svakog pokazatelja koji se promatra zasebno ne može odražavati gospodarske trendove koji su u tijeku u industriji Unije. U tom pogledu, zaključak o pokazatelju rasta objašnjen je u uvodnim izjavama 647. i 680. i temelji se na značajnoj i sve većoj razlici između kretanja potrošnje i kretanja prodaje industrije Unije, što je dovelo do znatnog gubitka tržišnog udjela. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 681. do 683., učinak te razlike s vremenom se proširio na proizvodnju, zalihe, kapacitet, iskorištenost kapaciteta i zaposlenost. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 684., profitna marža nesumnjivo je bila na niskoj razini i u silaznoj putanji u svim godinama osim jedne. Nadalje, s obzirom na to da je poslovanje s električnim biciklima gotovinski intenzivno i da se oslanja na bankovno financiranje, pri analizi financijskog stanja mora se uzeti u obzir prijenos dobiti u operativne novčane tokove koji nije bio dovoljan i bio je znatno niži od profitnih marži. Ukupno gledajući, Komisija je stoga potvrdila da su prije navedena kretanja iz ove uvodne izjave značila lošu i negativnu situaciju te je potvrdila svoj zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.

                     (690)

                     Konačno, Komisija se nije složila s tvrdnjom da bi niska profitna marža industrije Unije u 2014. mogla biti samo posljedica njezine poslovne pogreške jer je podnositelj pritužbe priznao da je uvoz iz NRK-a počeo rasti i postao konkurentan tek 2016. Komisija je ocijenila da se ta tvrdnja temelji na netočnom tumačenju pritužbe i da je, u svakom slučaju, suprotna nalazima ispitnog postupka koji su pokazali da je uvoz iz NRK-a u 2014. imao znatan tržišni udio od 18 % i da se do 2016. njegov obujam već udvostručio. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

                     (691)

                     Nakon objave neki su proizvođači izvoznici tvrdili da je kretanje indeksiranih pokazatelja koji nisu povjerljivi za proizvođače iz Unije u uzorku znatno narušilo zaključak Komisije da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.

                     (692)

                     Sukladno svojoj standardnoj praksi, koja je navedena i u uvodnoj izjavi 628., Komisija je mikroekonomske pokazatelje štete razmotrila primjenom provjerenih podataka proizvođača iz Unije u uzorku. Ti su pokazatelji pridonijeli nalazu o materijalnoj šteti, no ne mogu se tumačiti kao da sami u potpunosti tvore nalaz o materijalnoj šteti (niti da zamjenjuju ukupnu ocjenu o šteti koju je utvrdila Komisija). Kad je riječ o makroekonomskim pokazateljima štete, oni su utvrđeni za cijelu industriju Unije. Stoga je taj argument odbačen.

                     (693)

                     Budući da nije bilo drugih primjedaba, Komisija je potvrdila svoj zaključak o šteti utvrđen u prethodno navedenim uvodnim izjavama od 680. do 685.

               5.   UZROČNOST

                     (694)

                     Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 5. osnovne uredbe ispitala je li subvencioniranim uvozom iz NRK-a prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno prouzročiti štetu industriji Unije.

                     (695)

                     Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima osim subvencioniranim uvozom iz NRK-a ne pripisuju subvencioniranom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz ostalih trećih zemalja, rezultati izvozne prodaje proizvođača iz Unije i navodni utjecaj ulaganja i širenja kapaciteta.

               5.1.   Učinci subvencioniranog uvoza

                     (696)

                     Cijene subvencioniranog uvoza iz NRK-a bile su znatno niže od cijena industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, uz marže sniženja cijena u rasponu od 16,2 % do 43,2 %. Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije izgubila je 24 boda tržišnog udjela na tržištu koje je naraslo za 74 %, dok se uvoz iz NRK-a povećao za 250 % te je njegov tržišni udio povećan za 17 bodova, odnosno sa 18 % na 35 %. Zbog pritiska subvencioniranog uvoza iz NRK-a na cijene, dobit i novčani tokovi bili su na niskim razinama.

               5.2.   Učinci drugih čimbenika

         5.2.1.   Uvoz iz trećih zemalja

                     (697)

                     Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju razvijao se kako slijedi:

                        Tablica 23.

                        Uvoz iz trećih zemalja

                                 Zemlja

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIP

                                    Tajvan

                                 Obujam (u komadima)

                                 21 335

                                 43 095

                                 79 312

                                 108 817

                                    Indeks

                                    100

                                    202

                                    372

                                    510

                                 Tržišni udio

                                 2 %

                                 3 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 Prosječna cijena

                                 622

                                 571

                                 843

                                 1 016

                                    Indeks

                                    100

                                    92

                                    135

                                    163

                                    Vijetnam

                                 Obujam (u komadima)

                                 37 892

                                 74 259

                                 91 468

                                 101 376

                                    Indeks

                                    100

                                    196

                                    241

                                    268

                                 Tržišni udio

                                 3 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 Prosječna cijena

                                 435

                                 539

                                 542

                                 570

                                    Indeks

                                    100

                                    124

                                    125

                                    131

                                    Švicarska

                                 Obujam (u komadima)

                                 883

                                 14 310

                                 30 477

                                 28 440

                                    Indeks

                                    100

                                    1 621

                                    3 452

                                    3 221

                                 Tržišni udio

                                 0 %

                                 1 %

                                 2 %

                                 1 %

                                 Prosječna cijena

                                 1 140

                                 1 391

                                 1 606

                                 1 606

                                    Indeks

                                    100

                                    122

                                    141

                                    141

                                    Japan

                                 Obujam (u komadima)

                                 16 994

                                 4 217

                                 1 613

                                 1 710

                                    Indeks

                                    100

                                    25

                                    9

                                    10

                                 Tržišni udio

                                 1 %

                                 0 %

                                 0 %

                                 0 %

                                 Prosječna cijena

                                 1 098

                                 1 406

                                 1 687

                                 952

                                    Indeks

                                    100

                                    128

                                    154

                                    87

                                    Ukupno sve treće zemlje osim NRK-a

                                 Obujam (u komadima)

                                 77 104

                                 135 881

                                 202 870

                                 240 343

                                    Indeks

                                    100

                                    176

                                    263

                                    312

                                 Tržišni udio

                                 7 %

                                 10 %

                                 12 %

                                 12 %

                                 Prosječna cijena

                                 641

                                 666

                                 828

                                 897

                                    Indeks

                                    100

                                    104

                                    129

                                    140

                                    Izvor: Eurostat

                     (698)

                     Obujam uvoza iz trećih zemalja osim NRK-a snažno se razvijao tako da se njegov tržišni udio povećao sa 7 % 2014. (77 000 komada) na 12 % (240 000) u razdoblju ispitnog postupka. Međutim, povećanje se usporilo kad su kineski proizvođači izvoznici pojačali svoju aktivnost nakon 2015.

                     (699)

                     Taj je uvoz gotovo isključivo bio podrijetlom iz Tajvana i Vijetnama. Neovisno o tome, nakon 2015. Komisija je primijetila sporije povećanje uvoza iz Vijetnama, što se može objasniti znatnom i sve većom razlikom u cijenama u odnosu na kineski uvoz. Jednako tako, do nastavka priljeva uvoza s Tajvana došlo je nakon jednako značajnog povećanja cijena, što upućuje na to da je taj uvoz možda bio preusmjeren prema segmentu tržišta s višim cijenama.

                     (700)

                     Cijene uvoza iz Tajvana i Vijetnama u prosjeku su bile niže od cijena industrije Unije. Međutim, s obzirom na širok raspon cijena električnih bicikala, Komisija ne može zaključiti da su tim uvozom snižene cijene industrije Unije na jednakoj osnovi. Osim toga, njihove prosječne cijene su se povećale, dok su se prosječne cijene uvoza iz NRK-a smanjile.

                     (701)

                     Neovisno o tome, razlika između cijena uvoza iz Vijetnama i cijena industrije Unije bila je znatna i ne može se isključiti da su one u manjoj mjeri pridonijele šteti. Međutim, tržišni udio uvoza iz Vijetnama prestao se povećavati nakon 2015. i njegov je obujam ostao malen.

                     (702)

                     Stoga uvoz iz svih drugih zemalja osim NRK-a nije umanjio uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije te je mogao imati samo neznatan utjecaj na štetu.

               5.2.2.   Izvozni rezultati industrije Unije

                     (703)

                     Obujam izvoza četiriju proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju razvijao se kako slijedi:

                        Tablica 24.

                        Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 RIP

                                 Obujam izvoza (u komadima)

                                 5 539

                                 14 529

                                 24 922

                                 21 548

                                    Indeks

                                    100

                                    262

                                    450

                                    389

                                 Prosječna cijena (EUR)

                                 1 570

                                 680

                                 676

                                 907

                                    Indeks

                                    100

                                    43

                                    43

                                    58

                                    Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

                     (704)

                     Izvoz izvan Unije proizvođača iz Unije u uzorku bio je neznatan (3 % ukupnog obujma prodaje u razmatranom razdoblju). Čak i ako se uzme u obzir smanjenje prosječne cijene, izvozni rezultati industrije Unije nisu mogli biti uzrok štete.

               5.2.3.   Ulaganje i proširenje kapaciteta

                     (705)

                     CCCME je tvrdio da je ulaganje u kapacitete 2016. dovelo do viška proizvodnog kapaciteta iznad svih realnih očekivanja u pogledu prodaje, što je dovelo do znatnog smanjenja iskorištenosti kapaciteta i velikog utjecaja na profitabilnost.

                     (706)

                     Komisija je odbacila taj argument. Prvo, ne može se reći da je ulaganje u kapacitete bilo iznad svih realnih očekivanja u pogledu prodaje. Kako je prikazano u prethodnoj tablici 6., proizvodni kapacitet povećao se za 300 000 komada od 2015. do 2016. To je bilo potpuno u skladu s rastom potrošnje od 2015. do 2016., koja je isto porasla za 300 000 komada, kako je prikazano u prethodnoj tablici 13. Zbog nepoštenog pritiska subvencioniranog kineskog uvoza, industrija Unije naknadno je svoj proizvodni kapacitet od 2016. do razdoblja ispitnog postupka smanjila za više od 150 000 komada, unatoč dodatnom rastu tržišta za više od 300 000 komada.

                     (707)

                     Drugo, Komisija je napomenula da razina kapitalnih rashoda nije bila visoka. Naprotiv, bili su niži od 2 % ukupnog prometa tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije prenamijenila je postojeće proizvodne linije te povećani kapacitet stoga nije bio glavni pokretač kapitalnih izdataka.

                     (708)

                     Treće, kapitalni izdaci nisu uzeti u obzir u profitabilnosti (osim za deprecijaciju i amortizaciju, koje se nisu bitno povećale) ili novčanim tokovima (koji su na operativnoj razini). Stoga je bilo netočno te pokazatelje tumačiti u kontekstu razine ulaganja.

                     (709)

                     Konačno, pokazatelji Komisije pokazali su da se trošak proizvodnje povećao u skladu s prodajnim cijenama. Zbog toga se nije moglo tvrditi da je povećanje kapaciteta nerazmjerno utjecalo na troškove proizvodnje.

               5.2.4.   Rezultati industrije Unije

                     (710)

                     Neki su proizvođači izvoznici nakon objave ustvrdili da mnogi proizvođači iz Unije u srednjoj Europi uvoze dijelove iz NRK-a, sastavljaju ih i potom u Uniji prodaju električne bicikle. Dodali su kako se čini da je cijena električnih bicikala koje proizvode ta trgovačka društva razmjerno niska, što bi mogao biti još jedan od uzroka štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije koji proizvode visokokvalitetne električne bicikle.

                     (711)

                     Komisija podsjeća da je zemljopisno područje primjene njezinog ispitnog postupka tržište Unije, a ne njegovi dijelovi. U ispitnom postupku pokazalo se da su proizvođači električnih bicikala iz Unije aktivni u svim segmentima i da neki proizvođači u uzorku imaju proizvodne jedinice u državama članicama iz srednje Europe. U svakom slučaju, tvrdnja nije potkrijepljena dokazima i odbačena je.

                     (712)

                     Nadalje, neki su proizvođači izvoznici ustvrdili da su loši rezultati industrije Unije možda bili posljedica pogrešaka u upravljanju proizvođača iz Unije.

                     (713)

                     Prvo, Komisija je primijetila da se čini kako je ta izjava u suprotnosti s tvrdnjama istih zainteresiranih strana da na tržištu električnih bicikala u Uniji dominira industrija Unije, da je uvoz kineskih električnih bicikala tek postupno dostigao jednaku razinu kvalitete i konkurentnosti te da je u konačnici najvjerojatniji uzrok štete prekomjerno ulaganje u proizvodni kapacitet industrije Unije.

                     (714)

                     Komisija je nadalje napomenula da su te zainteresirane strane tvrdile da je industrija Unije u razmatranom razdoblju imala dobre rezultate (kako je navedeno u uvodnoj izjavi 687.) i da bi se njezinim lošim upravljanjem objasnilo zašto je prodaja industrije Unije porasla za samo 20 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se uvoz iz NRK-a istodobno povećao za 250 %.

                     (715)

                     U tom je kontekstu Komisija ocijenila da je takva tvrdnja trebala biti točno određena i kvantificirana kako bi se razmotrila. U svakom slučaju, Komisija je podsjetila da je gubitak tržišnog udjela važan, ali ne i jedini, element njezine analize štete. Komisija u tom smislu upućuje na analizu ostalih pokazatelja štete i na zaključak o snižavanju cijena, koji također sudjeluju u njezinoj procjeni ukupne analize štete. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju.

               5.2.5.   Poticaji za prodaju električnih bicikala na tržištu Unije

                     (716)

                     Nakon objave neki su proizvođači izvoznici tvrdili da su subvencije na tržištu Unije možda davale prednost prodaji jeftinijih kineskih električnih bicikala te su pozvali Komisiju da dodatno istraži učinak subvencija na obrasce kupovine električnih bicikala na tržištu Unije.

                     (717)

                     Učinak subvencija na promicanje uporabe električnih bicikala zaseban je predmet koji nema veze sa zaključkom o snižavanju cijena i šteti od kineskog uvoza. Još jednom treba napomenuti da je ispitnim postupkom utvrđeno da je industrija Unije aktivna u svim segmentima tržišta. Stoga, čak i da su navodne subvencije relevantne za tu ocjenu, njima se povećanje prodaje kineskih bicikala na štetu jeftinijih bicikala proizvedenih u Uniji ne bi moglo objasniti, osim činjenicom da su kineski bicikli subvencionirani. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               5.3.   Zaključak o uzročnosti

                     (718)

                     Komisija je utvrdila uzročno-posljedičnu vezu između štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije i subvencioniranog uvoza iz NRK-a.

                     (719)

                     Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka subvencioniranog uvoza.

                     (720)

                     Utvrđeno je da ostalim utvrđenim čimbenicima, kao što su uvoz iz ostalih trećih zemalja, rezultati izvozne prodaje proizvođača iz Unije i navodni utjecaj ulaganja i proširenja kapaciteta, nije umanjena uzročno-posljedična veza, čak i ako se uzme u obzir njihov mogući zajednički učinak.

                     (721)

                     Na temelju prethodno navedenoga, Komisija je zaključila da je materijalna šteta industriji Unije prouzročena subvencioniranim uvozom iz NRK-a te da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, nisu umanjili uzročno-posljedičnu vezu između štete i subvencioniranog uvoza.

               6.   INTERES UNIJE

                     (722)

                     U skladu s člankom 31. osnovne uredbe, Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđeno štetno subvencioniranje. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

               6.1.   Interes dobavljača

                     (723)

                     COLIPED, koji okuplja nacionalna udruženja dobavljača dijelova, podržao je uvođenje mjera. Međutim, u ovom ispitnom postupku nijedan dobavljač nije pojedinačno zauzeo stajalište.

                     (724)

                     Prema brojkama koje je dostavio CONEBI, dijelove bicikala (za konvencionalne i električne bicikle) proizvode 424 društva u 19 država članica i ona zapošljavaju gotovo 21 000 osoba te su 2016. uložila više od 660 milijuna EUR u proizvodnju i inovacije.

                     (725)

                     Komisija je zaključila da bi uvođenje kompenzacijske pristojbe bilo u interesu dobavljača industrije Unije.

               6.2.   Interes industrije Unije

                     (726)

                     Industrija Unije sastoji se od velikih društava, kao i malih i srednjih društava, te je u razmatranom razdoblju izravno zapošljavala oko 3 600 osoba u dvanaest država članica. Nadalje, iako potrošnja električnih bicikala i dalje čini mali dio ukupnog tržišta bicikala, dolazi do brzog prijelaza potražnje s konvencionalnih bicikala na električne bicikle, što je strukturni izazov za zadržavanje razine aktivnosti, dodane vrijednosti i radnih mjesta u cijeloj industriji bicikala.

                     (727)

                     Kako je prethodno prikazano u odjeljku 4.4.4., pri analizi razvoja pokazatelja štete od početka razmatranog razdoblja, cjelokupna industrija Unije zabilježila je pogoršanje stanja te je negativno pogođena subvencioniranim uvozom.

                     (728)

                     Komisija očekuje da će se uvođenjem kompenzacijske pristojbe omogućiti svim proizvođačima da na tržištu Unije posluju u uvjetima poštene trgovine. Ako se mjere ne provedu, vrlo je vjerojatno da će doći do daljnjeg pogoršanja gospodarskog i financijskog stanja industrije Unije.

                     (729)

                     Stoga je Komisija zaključila da bi uvođenje kompenzacijske pristojbe bilo u interesu industrije Unije.

               6.3.   Interes nepovezanih uvoznika

                     (730)

                     Tijekom postupka, dvadeset i devet uvoznika izrazilo je svoje protivljenje uvođenju mjera. Devetnaest od njih pripadali su CEIEB-u. Trinaest društava koja su se protivila mjerama, a za koje je obujam uvoza bio poznat, u razdoblju ispitnog postupka činila su zajedno 10 % ukupnog uvoza iz NRK-a.

                     (731)

                     Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 581., šest društava koja proizvode istovjetan proizvod isključena su iz definicije industrije Unije i klasificirana kao uvoznici. Ta društva izrazila su svoju podršku mjerama. Njihov uvoz činio je gotovo 12 % ukupnog uvoza iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                     (732)

                     Iz podnesaka uvoznika u uzorku vidljivo je da bi uvođenje pristojbi vjerojatno barem privremeno poremetilo njihove lance opskrbe i zaprijetilo njihovu financijskom položaju ako povećane troškove povezane s pristojbom ne budu mogli prenijeti na svoje kupce.

                     (733)

                     Iz podnesaka uvoznika u uzorku vidljivo je i da su najveći uvoznici odgovarajuće električne bicikle mogli nabaviti i/ili da su imali moguće druge izvore nabave izvan NRK-a, uključujući industriju Unije.

                     (734)

                     Iz statističkih podataka o uvozu vidljivo je da su europski uvoznici znatne količine električnih bicikala uvozili iz Vijetnama i Tajvana. Vjerojatno je i da bi uvoznici te bicikle mogli potencijalno nabavljati iz drugih zemalja koje su dobro pozicionirane u proizvodnji konvencionalnih bicikala.

                     (735)

                     Komisija u tom pogledu napominje da uvođenje pristojbi na uvoz konvencionalnih bicikala iz NRK-a nije dovelo do zatvaranja tržišta Unije za uvoz te da je, naprotiv, proširen broj zemalja iz kojih se dobavljaju konvencionalni bicikli. S druge strane, na velikim tržištima bez mjera za konvencionalne bicikle iz NRK-a, kao što su Sjedinjene Američke Države i Japan, uvoz je činio 99 % odnosno 90 % tržišta te je većina tog uvoza bila iz NRK-a.

                     (736)

                     Komisija je napomenula da industriju bicikala čini više od 450 proizvođača, od kojih samo njih 37 trenutačno proizvodi električne bicikle. Osim toga, trenutačni proizvođači električnih bicikala već nude širok raspon električnih bicikala te u uobičajenim tržišnim uvjetima mogu povećati svoje proizvodne kapacitete.

                     (737)

                     Komisija je utvrdila da bi uvođenje pristojbi moglo negativno utjecati na male uvoznike. Međutim, utvrdila je i da bi se taj negativan učinak uvođenja pristojbi mogao ublažiti omogućivanjem nabave odgovarajućih bicikala u industriji Unije, ostalim trećim zemljama i NRK-u po poštenim cijenama.

                     (738)

                     Osim toga, Komisija je primijetila da je šest uvoznika koji čine veliki obujam uvoza podržalo uvođenje mjera, što je potvrdilo sposobnost uvoznika da svoje aktivnosti prilagode uvođenju mjera.

                     (739)

                     CEIEB je nakon objave ustvrdio i da Komisija nije primjereno ocijenila poteškoće i troškove povezane s prilagodbom lanca opskrbe uvoznika prouzročene uvođenjem mjera te da je zanemarila situaciju u kojoj se nalaze mali uvoznici.

                     (740)

                     Komisija se ne slaže s tom tvrdnjom i upućuje na uvodnu izjavu 736. u kojoj se navodi negativan učinak uvođenja mjera na male uvoznike te na uvodnu izjavu 740. u kojoj je zaključila da uvođenje mjera nije u interesu uvoznika.

                     (741)

                     Međutim, Komisija i dalje stoji iza zaključka da je taj negativan učinak ublažen mogućnošću nabave odgovarajućih električnih bicikala iz industrije Unije, iz NRK-a i ostalih trećih zemalja po poštenim, neštetnim cijenama te da negativan učinak ne premašuje pozitivan učinak mjera na industriju Unije.

               6.4.   Interes korisnika

                     (742)

                     Europska biciklistička federacija („ECF”) javila se u ovom ispitnom postupku. ECF zastupa udruženja i saveze biciklista. ECF je naveo da cijena nije odlučujući čimbenik za to hoće li broj biciklista biti veći ili manji te je dostavio dokaze o tome da su u zemljama u kojima ljudi više voze bicikle cijene bicikala i električnih bicikala veće.

                     (743)

                     Taj je obrazac potvrđen u podnesku zajednice uvoznika koji se protive mjerama, iz kojeg je vidljivo da su u zemljama u kojima se električni bicikli najbrže prihvaćaju oni u prosjeku najskuplji.

                     (744)

                     Zajednica uvoznika navela je i da postoji snažna povezanost između cijena električnih bicikala, nacionalne kulture bicikliranja, kvalitete infrastrukture i, konačno, prihvaćanja upotrebe električnih bicikala.

                     (745)

                     ECF podupire tržišne uvjete u kojima se potiču kvaliteta, inovacije i usluge. Stoga je ECF tvrdio da bi, ako se utvrdi postojanje nepoštenih trgovinskih praksi, one imale negativnu ulogu u razvoju električnih bicikala te, kao posljedica toga, na prijelaz na zeleniju Europu koja nudi učinkovitiju mobilnost svojim građanima.

                     (746)

                     S druge strane, zajednica uvoznika koji se protive uvođenju mjera navela je da zbog mjera kineski proizvođači ne bi mogli osiguravati jeftinije proizvode te razvijati proizvode srednje i visoke vrijednosti, što bi dovelo do smanjenja tržišnog natjecanja. Budući da je industrija Unije navodno u velikoj mjeri aktivna u segmentima proizvoda srednje i visoke vrijednosti, to bi, s druge strane, dovelo do smanjenja izbora i viših cijena za europske potrošače.

                     (747)

                     U ispitnom postupku pokazalo se da je industrija Unije aktivna u svim segmentima tržišta, uključujući proizvode s najnižom cijenom. U tom su pogledu „proizvodi s najnižom cijenom” oni električni bicikli koji imaju osnovna svojstva u strukturi kontrolnog broja proizvoda (PCN). Definicija „proizvoda s najnižom cijenom” razlikuje se od navodnog razlikovanja tržišta po segmentima. Konkretno, nijedna zainteresirana strana nije dostavila nikakve fizičke kriterije kojima bi se potkrijepila analiza utemeljena na segmentaciji tržišta.

                     (748)

                     Očekuje se da će se s pomoću tih mjera ponuda električnih bicikala povećati i diverzificirati jer će se ponovno uspostaviti tržišno natjecanje s jednakim uvjetima. Podsjeća se na to da se zbog uvođenja mjera na konvencionalne bicikle nije smanjio izbor za potrošače, nego se povećala raznolikost dobavljača i njihovih država podrijetla. Stoga je utvrđeno da je taj argument neutemeljen i da ga treba odbaciti.

                     (749)

                     Iako se očekuje da će se uvođenjem mjera ponovno uspostaviti tržišne cijene koje su de facto više od subvencioniranih cijena, cijena je jedan čimbenik koji utječe na izbor potrošača te je usporedbom troškova i koristi potrebno pronaći ravnotežu između vjerojatnog utjecaja na cijene za potrošače i alternative električnim biciklima, kao što su automobili, motocikli ili skuteri.

                     (750)

                     Komisija je utvrdila da se interes potrošača ne može svesti na utjecaj koji dovođenje uvoza iz NRK-a na neštetne razine ima na cijenu. S druge strane, postoje dokazi da na izbor potrošača utječu drugi čimbenici, kao što su vrsta, kvaliteta, inovacije i usluge, koji se mogu postići samo u uobičajenim tržišnim uvjetima s poštenim i otvorenim tržišnim natjecanjem.

                     (751)

                     Komisija je stoga zaključila da mjere ne bi neprikladno utjecale na potrošače i da bi pridonijele održivom razvoju električnih bicikala u Europi te širim koristima društvu u smislu zaštite okoliša i poboljšane mobilnosti.

                     (752)

                     Neki su proizvođači izvoznici nakon objave tvrdili da bi uvođenje mjera smanjilo mogućnost izbora potrošačima, povećalo cijene i utjecalo na politike zaštite okoliša osmišljene kako bi poticale uporabu električnih bicikala.

                     (753)

                     Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 747., očekuje se da će se mjerama proširiti i diversificirati opskrba električnih bicikala iz industrije Unije i alternativnih izvora opskrbe tako što će se obnoviti tržišno natjecanje s jednakim uvjetima uz istodobno očuvanje uvoza iz NRK-a po poštenim cijenama.

                     (754)

                     Nadalje, razina iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, mogućnost jednostavne konverzije postojećih linija za proizvodnju tradicionalnih bicikala na električne bicikle i brzina kojom je industrija Unije uspjela proširiti svoj proizvodni kapacitet od 2014. do 2016. u nepovoljnom kontekstu pokazuje da ima potencijal, resurse i vještine da se prilagodi potencijalnim manjkavostima u opskrbi.

                     (755)

                     Komisija ponavlja da se uvođenjem mjera za konvencionalne bicikle nije smanjila mogućnost izbora potrošačima, nego se povećala raznolikost dobavljača i njihovih država podrijetla. Jednaka tržišna kretanja očekuju se i u slučaju električnih bicikala.

                     (756)

                     U pogledu učinka mjera na cijene, Komisija upućuje na uvodne izjave 748. i 749., a posebno na to da se interes potrošača ne bi mogao svesti na cjenovni učinak dovođenja uvoza iz NRK-a na razine koje nisu štetne.

               6.5.   Interes ostalih strana

                     (757)

                     Konačno, europski sindikat industriALL javio se i izrazio zabrinutost zbog negativnog utjecaja subvencioniranog uvoza na stanje industrije Unije te dao svoju potporu mjerama kako bi se osigurali jednaki uvjeti i nastavila visoka zaposlenost u Uniji.

               6.6.   Zaključak o interesu Unije

                     (758)

                     Ukratko, nijedan od argumenata koje su navele zainteresirane strane ne pokazuje da postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na uvoz predmetnog proizvoda.

                     (759)

                     Svi negativni učinci na nepovezane uvoznike ne mogu se smatrati nerazmjernima, a ublaženi su s obzirom na raspoloživost drugih izvora opskrbe bilo da se radi o izvorima iz trećih zemalja ili industriji Unije. Pozitivni učinci kompenzacijskih mjera na tržište Unije, osobito na industriju Unije, premašuju moguće negativne učinke na druge interesne skupine.

               7.   KONAČNE KOMPENZACIJSKE MJERE

                     (760)

                     Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u vezi sa subvencioniranjem, štetom, uzročnošću i interesom Unije trebalo bi uvesti konačne kompenzacijske mjere kako bi se spriječilo da subvencionirani kineski uvoz i dalje uzrokuje štetu industriji Unije.

               7.1.   Razina uklanjanja štete

                     (761)

                     Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

                     (762)

                     Šteta bi bila uklonjena ako bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije koju bi u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno ako ne bi bilo subvencioniranog uvoza, razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru.

                     (763)

                     Kako bi utvrdila tu dobit koja bi se razumno mogla ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, Komisija je uzela u obzir dobit ostvarenu od prodaje nepovezanim kupcima koja se upotrebljava za potrebe utvrđivanja razine uklanjanja štete.

                     (764)

                     Ciljna dobit određena je na 4,3 %, što je najviša prosječna profitna marža industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Proizvođači iz Unije u uzorku nisu mogli dostaviti profitnu maržu za proizvodnju električnih bicikala prije 2014.

                     (765)

                     Jedan je proizvođač izvoznik nakon objave ustvrdio je da je metodologija Komisije za izračun neštetne cijene za proizvođače iz Unije manjkava. Tvrdio je da je oduzimanjem prosječne dobiti tijekom razdoblja ispitnog postupka i dodavanjem ciljne dobiti Komisija zanemarila različite razine dobiti koje su proizvođači iz Unije ostvarili za različite modele. Ta je zainteresirana strana tvrdila da bi neštetnu cijenu trebalo izračunati tako da se po kontrolnom broju proizvoda od stvarnih cijena oduzme prosječna dobit i potom doda ciljna dobit.

                     (766)

                     Komisija podsjeća da se u osnovnoj uredbi ne predviđa posebna metodologija izračuna razine uklanjanja štete. Nadalje, odluka Komisije odnosi se na istovjetni proizvod koji prodaje industrija Unije. U tom je smislu potpuno prihvatljivo ukloniti prosječnu dobit industrije Unije iz njezinih prosječnih prodajnih cijena kako bi se odredio prosječni trošak proizvodnje istovjetnog proizvoda, a zatim dodati ciljnu dobit kako bi se izračunala razina uklanjanja štete. Komisija je u prošlosti dosljedno koristila tu metodologiju i ima znatnu slobodu odlučivanja u provedbi te procjene.

                     (767)

                     U ovom se ispitnom postupku šteta procjenjuje za sve vrste proizvoda u cjelini. Naime, svi pokazatelji štete, uključujući profitabilnost i ciljnu dobit, izraženi su kao prosječna vrijednost za sve vrste predmetnog proizvoda. Pri utvrđivanju neštetne cijene cilj je ukloniti štetu koju je zbog subvencioniranog uvoza pretrpjela industrija Unije u cjelini. Kako bi se ta šteta uklonila, dovoljno je da se neštetna cijena utvrdi ujednačenim povećanjem prodajne cijene svih vrsta proizvoda za iznos razlike između stvarne dobiti tijekom razdoblja ispitnog postupka i ciljne dobiti, čime se industriji Unije omogućuje da ostvari ciljnu dobit. Nije potrebno pojedinačno procijeniti stanje profitabilnosti za svaku pojedinačnu vrstu proizvoda.

                     (768)

                     Nakon objave podnositelj pritužbe nije se složio s ciljnom dobiti koju je Komisija upotrijebila za izračun neštetne cijene. Naveo je da ciljna dobit ne bi trebala biti prosječna dobit industrije Unije, nego prosječna dobit trgovačkih društava koja nisu pretrpjela štetu zbog kineskog uvoza u 2015. Podnositelj pritužbe tvrdio je da, budući da je ciljna dobit razumna dobit koju bi proizvođači iz Unije mogli ostvariti kad ne bi bilo štete prouzročene subvencioniranim uvozom, Komisija nije smjela kao referentnu točku uzeti profitabilnost proizvođača iz Unije koji su već pretrpjeli materijalnu štetu zbog subvencioniranog uvoza. Podnositelj pritužbe kao alternativu naveo je da bi se ciljna dobit mogla utvrditi na temelju ciljne dobiti za tradicionalne bicikle (8 %), prilagođene naviše za 1,5 % kako bi se uzela u obzir dodatna tehnologija, viša dodana vrijednost i dodatni zahtjevi za ulaganja. Podnositelj pritužbe tvrdio je da je u drugim slučajevima Komisija odstupila od svoje standardne metodologije za utvrđivanje ciljne dobiti upućivanjem na relevantne okolnosti.

                     (769)

                     Komisija podsjeća da je ciljna dobit dobit koju industrija Unije u cjelini može ostvariti bez štetnog subvencioniranja. Slijedom toga, ne može se utvrditi na temelju dobiti koju je ostvario odabrani broj proizvođača iz Unije. Stoga se argument morao odbaciti. Kad je u pitanju alternativni zahtjev (ciljna dobit koja je upotrijebljena u ispitnom postupku u odnosu na tradicionalne bicikle prilagođena naviše), Komisija podsjeća da se svaki ispitni postupak provodi na temelju specifičnih činjenica u predmetu koje se odnose na predmetni proizvod, a ne na temelju činjenica utvrđenih u ispitnim postupcima koje se odnose na druge proizvode. U konkretnom je slučaju Komisija potvrdila da je upotrijebljena ciljna dobit bila primjerena i da nije bilo razloga da se odluči za ciljnu dobit drugog proizvoda. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti.

                     (770)

                     Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju iz NRK-a, primjereno prilagođene za troškove uvoza i carine, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

                     (771)

                     Osim toga, za tri kineska proizvođača izvoznika koji su prodavali samo električne bicikle bez marke, razina uklanjanja štete utvrđena je uz smanjenje od 2,3 % u odnosu na neštetne cijene industrije Unije. Ta prilagodba odgovara udjelu troškova za istraživanje i razvoj te konstrukcijskih troškova koji su utvrđeni i provjereni u računima proizvođača iz Unije u uzorku te ona odražava troškove koje u poslovanju snose uvoznici proizvoda s markom. U skladu s time prilagođena je razina uklanjanja štete, što je rezultiralo smanjenjem marže štete za 3 % – 5 %. Navedena prilagodba bila je predmet primjedbe Grupe Giant nakon konačne objave. Ta je primjedba prihvaćena, a nastalo smanjenje marže sniženja ciljnih cijena objavljeno je bez dodatnih primjedbi.

                     (772)

                     Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i „sva ostala društva” određena je na isti način kao i iznos subvencioniranja za ta društva (vidjeti uvodne izjave od 577. do 579.).

               7.2.   Konačne mjere

                     (773)

                     S obzirom na prethodno navedene nalaze, trebalo bi uvesti konačnu kompenzacijsku pristojbu na razini koja je dovoljna da se ukloni šteta prouzročena subvencioniranim uvozom, a da ne premašuje utvrđeni iznos subvencioniranja.

                     (774)

                     S obzirom na visoku stopu suradnje kineskih proizvođača izvoznika, pristojba za „sva ostala društva” određena je na razini najviše pristojbe koju će se uvesti društvima u uzorku. Pristojba za „sva ostala društva” primjenjivat će se na ona društva koja nisu surađivala u ispitnom postupku.

                     (775)

                     Za ostale kineske proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu u uzorku, navedene u Prilogu, konačna stopa pristojbe određena je na razini ponderiranih prosječnih stopa utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju.

                     (776)

                     U skladu s time, predložene stope kompenzacijske pristojbe iznose kako slijedi:

                        Tablica 25.

                        Konačna kompenzacijska pristojba

                                 Iznos subvencioniranja

                                 Razina uklanjanja štete

                                 Stopa kompenzacijske pristojbe

                                 Bodo Vehicle Group Co., Ltd.

                                 15,1 %

                                 73,4 %

                                 15,1 %

                                 Giant Electric Vehicle Co., Ltd.

                                 3,9 %

                                 24,6 %

                                 3,9 %

                                 Jinhua Vision Industry Co., Ltd. i Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd.

                                 8,5 %

                                 18,8 %

                                 8,5 %

                                 Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd.

                                 17,2 %

                                 79,3 %

                                 17,2 %

                                 Yadea Technology Group Co., Ltd.

                                 10,7 %

                                 62,9 %

                                 10,7 %

                                 Društva koja surađuju, a nisu u uzorku

                                 9,2 %

                                 33,5 %

                                 9,2 %

                                 Sva ostala društva

                                 17,2 %

                                 79,3 %

                                 17,2 %

                     (777)

                     Pojedinačna stopa kompenzacijske pristojbe za pojedina društva određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovih ispitnih postupaka. Ona stoga odražava stanje utvrđeno tijekom tih ispitnih postupaka u odnosu na predmetno društvo. Ta se stopa pristojbe (za razliku od pristojbe na državnom području cijele zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala društva”) primjenjuje isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koje proizvodi navedeno društvo. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo društvo koje se posebno ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno navode, ne mogu imati koristi od tih stopa i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

                     (778)

                     Društvo može zatražiti primjenu pojedinačne stope pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji. Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

                     (779)

                     Kako bi se osigurala propisna provedba kompenzacijske pristojbe, razinu pristojbe za sva ostala društva potrebno je primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a nisu izvozili u Uniju.

                     (780)

                     Uzimajući u obzir nedavnu sudsku praksu Suda (71), primjereno je predvidjeti stopu zatezne kamate koja će se platiti u slučaju povrata konačnih pristojbi jer se u relevantnim odredbama na snazi u pogledu carina ne predviđa ta kamatna stopa i jer bi primjena nacionalnih pravila dovela do neopravdanih narušavanja odnosa među gospodarskim subjektima, ovisno o tome koja je država članica odabrana za carinjenje.

               8.   EVIDENTIRANJE I RETROAKTIVNOST

                     (781)

                     Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 21., Komisija je 3. svibnja 2018. objavila Provedbenu uredbu (EU) 2018/671 („uredba o evidentiranju”) (72) kojom je uvela obvezu evidentiranja uvoza električnih bicikala iz NRK-a od 4. svibnja 2018. nadalje.

                     (782)

                     Komisija je 18. srpnja 2018. objavila Provedbenu uredbu 2018/1012 o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz istog proizvoda podrijetlom iz NRK-a („antidampinška uredba”) u ispitnom postupku koji je pokrenut 20. listopada 2017.

                     (783)

                     Počevši od 18. srpnja 2018., evidentiranje uvoza u svrhu zaštite od dampinškog uvoza ukinuto je antidampinškom uredbom. S obzirom na ovaj antisubvencijski ispitni postupak i s obzirom na prethodne nalaze, trebalo bi prekinuti i evidentiranje uvoza za potrebe antisubvencijskog ispitnog postupka u skladu s člankom 24. stavkom 5. osnovne uredbe.

                     (784)

                     U tom se slučaju nisu primjenjivale privremene kompenzacijske pristojbe. Kao posljedica toga, Komisija je odlučila da se konačna kompenzacijska pristojba ne naplaćuje retroaktivno.

               9.   PONUDA ZA PREUZIMANJE OBVEZE U VEZI S CIJENAMA

                     (785)

                     Nakon objave kineski proizvođač izvoznik Wettsen Corporation dostavio je ponudu za preuzimanje obveze u vezi s cijenama.

                     (786)

                     Društvo Wettsen Corporation nije bilo uključeno u uzorak, a iako je zatražilo pojedinačno ispitivanje, taj je zahtjev odbijen zajedno s ostalim zahtjevima za pojedinačno ispitivanje.

                     (787)

                     Ponuda za preuzimanje obveze u vezi s cijenama odbačena je iz niza razloga i društvu Wettsen Corporation to je objašnjeno u zasebnom dopisu. Navedeni su sljedeći razlozi:

                                 —

                                 prvo, društvo Wettsen Corporation ima povezanu stranku izvan NRK-a koja također proizvodi električne bicikle;

                                 —

                                 drugo, u ponudi za preuzimanje obveza u vezi s cijenama minimalna uvozna cijena utvrđena je samo za tri glavne vrste električnih bicikala, što nije obuhvatilo sve vrste izvezene u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka; i

                                 —

                                 treće, budući da je predložena minimalna uvozna cijena po vrsti bila prosjek prodajnih cijena te vrste, njome bi se društvu Wettsen Corporation omogućila prodaja skupljih električnih bicikala po štetnim cijenama, dok bi on naizgled poštovao pravilo o minimalnoj uvoznoj cijeni.

               10.   OBJAVA

                     (788)

                     Zainteresirane strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz električnih bicikala podrijetlom iz NRK-a.

                     (789)

                     Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Uvodi se konačna kompenzacijska pristojba na uvoz bicikala i sličnih vozila s pedalama s pomoćnim električnim motorom podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstanih u oznake KN 8711 60 10 i ex 8711 60 90 (oznaka TARIC 8711609010).

               2.   Stopa konačne kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

                           Zemlja

                           Društvo

                           Konačna kompenzacijska pristojba

                           Dodatna oznaka TARIC

                              Narodna Republika Kina

                           Bodo Vehicle Group Co., Ltd.

                           15,1 %

                           C382

                           Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd.

                           3,9 %

                           C383

                           Jinhua Vision Industry Co., Ltd. i Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd.

                           8,5 %

                           C384

                           Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd.

                           17,2 %

                           C385

                           Yadea Technology Group Co., Ltd.

                           10,7 %

                           C463

                           Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu I.

                           9,2 %

                           Vidjeti Prilog I.

                           Društva koja ne surađuju u antisubvencijskom ispitnom postupku, ali surađuju u paralelnom antidampinškom ispitnom postupku navedenom u Prilogu II.

                           17,2 %

                           Vidjeti Prilog II.

                           Sva ostala društva

                           17,2 %

                           C999

               3.   Primjena pojedinačnih stopa kompenzacijskih pristojbi određenih za društva navedena u stavku 2. uvjetovana je podnošenjem carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik tijela koje je izdalo račun, uz navođenje njegova imena i prezimena te funkcije, formulirana kako slijedi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) električnih bicikala iz ovog računa koji se prodaju za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici Kini. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

               4.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama. Zatezne kamate koje se plaćaju u slučaju povrata kojim se ostvaruje pravo na zateznu kamatu jesu stopa koju Europska središnja banka primjenjuje za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije, koja je na snazi prvog kalendarskog dana u mjesecu dospijeća plaćanja, uvećana za jedan postotni bod.

            Članak 2.
            Evidentiranje uvoza koje proizlazi iz Provedbene uredbe (EU) 2018/671 o uvođenju obveze evidentiranja uvoza električnih bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine obustavlja se. Na evidentirani uvoz ne naplaćuje se konačna kompenzacijska pristojba.

            Članak 3.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 17. siječnja 2019.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

            (2)  SL C 440, 21.12.2017., str. 22.

            (3)  Izraz „kineska vlada” u ovoj se Uredbi upotrebljava u širem smislu te uključuje Državno vijeće, sva ministarstva, odjele, agencije i uprave na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.

            (4)  SL L 181, 18.7.2018., str. 7.

            (5)  SL C 353, 20.10.2017., str. 19.

            (6)  Pritužba, Prilog 10.

            (7)  Pritužba, Prilog 9.

            (8)  SL L 113, 3.5.2018., str. 4.

            (9)  Najveća kontinuirana nazivna snaga.

            (10)  Uredba (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala. Tekst značajan za EGP, SL L 60, 2.3.2013., str. 52.

            (11)  Katalog smjernica za industrijsku strukturnu prilagodbu (verzija iz 2011.)

            (12)  Poglavlje III., članak 12. Odluke br. 40.

            (13)  Vidjeti Provedbenu uredbu Vijeća (EU) br. 215/2013, SL L 73, 15.3.2013., uvodna izjava 182. (proizvodi od čelika s organskim premazima).

            (14)  Zakon Narodne Republike Kine o državnoj imovini u poduzećima, Dekret br. 5 Predsjednika Narodne Republike Kine, 28. listopada 2008., članci 11. i 12.

            (15)  Zakon Narodne Republike Kine o uređenju i nadzoru bankarske industrije, Uredba br. 58 Predsjednika Narodne Republike Kine, 31. listopada 2006.

            (16)  Vidjeti uvodnu izjavu 179. za informacije o bankama u državnom vlasništvu koje surađuju i uvodnu izjavu 210. za banke u državnom vlasništvu koje ne surađuju.

            (17)  WT/DS379/AB/R (Sjedinjene Američke Države – antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine), Izvješće Žalbenog tijela od 11. ožujka 2011., Nagodba br. 379, točka 318. Vidjeti i WT/DS436/AB/R (SAD – Ispitni postupak o ugljičnom čeliku (Indija)), Izvješće žalbenog tijela od 8. prosinca 2014., točke 4.9.–4.10., 4.17.–4.20. i WT/DS437/AB/R (Sjedinjene Američke Države – Ispitni postupak o mjerama kompenzacijskih pristojbi na određene proizvode iz Kine) Izvješće žalbenog tijela od 18. prosinca 2014., točka 4.92.

            (18)  Banka EXIM dostavila je samo sažetak svojeg statuta, no ne i njegovu cjelovitu verziju.

            (19)  Godišnje izvješće ICBC-a za 2016., str. 22.

            (20)  Prema Provedbenim mjerama CBRC-a za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja za poslovne banke s kineskim kapitalom (Uredba CBRC-a [2017.] br. 1), Provedbenim mjerama CBRC-a za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja koja se odnose na banke sa stranim kapitalom (Uredba CBRC-a [2015.] br. 4) i Administrativnim mjerama za kvalifikacije direktora i viših službenika financijskih institucija u bankarskom sektoru (CBRC [2013.] br. 3).

            (21)  SL L 176, 30.6.2016., str. 55., uvodna izjava 132.

            (22)  WT/DS/296 (DS296 Sjedinjene Države – Ispitni postupak o kompenzacijskoj pristojbi za čipove memorija s dinamičkim nasumičnim pristupom iz Koreje), Izvješće Žalbenog tijela od 21. veljače 2005., točka 116.

            (23)  Izvješće žalbenog tijela, DS 296, točka 116.

            (24)  Izvješće žalbenog tijela, DS 296, točka 115.

            (25)  Izvješće Žalbenog tijela, DS 296, točka 114., u suglasju s Izvješćem odbora, DS 194, točka 8.31. o toj temi.

            (26)  Izvješće žalbenog tijela, DS 296, točka 115.

            (27)  SL L 176, 30.6.2016., str. 55., poglavlje 3.4.4., uvodne izjave od 152. do 244.

            (28)  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

            (29)  Radni dokument MMF-a „Resolving China's Corporate Debt Problem” (Rješavanje problema korporativnog duga u Kini), Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, listopad 2016., WP/16/203

            (30)  Livingston, M. Poon, W.P.H. i Zhou, L. (2017.) Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry, Journal of Banking & Finance, str. 24.

            (31)  Price, A.H., Brightbill T.C., DeFrancesco R.E., Claeys, S.J., Teslik, A. i Neelakantan, U., 2017., China's broken promises: why it is not a market-economy, Wiley Rein LLP, str. 68.

            (32)  Za konkretan primjer vidjeti Reuters (2016). Fitch Rates Shougang's USD Senior Notes Final ‘A-’ https://www.reuters.com/article/idUSFit982112, (pristupljeno 21. listopada 2017.).

            (33)  Lin, L.W. i Milhaupt, C.J., (2016). Bonded to the State: A Network Perspective on China's Corporate Debt Market. radni dokument br. 543 Columbia Law and Economics, str. 20; Livingstone, M. Poon, W.P.H. i Zhou, L., 2017., Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry, Journal of Banking & Finance, str. 9.

            (34)  Vidjeti Okvirne mjere za upravljanje dodjelom kreditnog rejtinga na tržištu vrijednosnih papira, koje je službeno objavilo Kinesko regulatorno tijelo za vrijednosne papire, Uredba Kineskog regulatornog tijela za vrijednosne papire [2007.] br. 50, 24. kolovoza 2007. i Obavijest Narodne banke Kine o kvalifikacijama društva China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd. i drugih institucija koje se bave dodjelom kreditnog rejtinga korporativnim obveznicama, Yinfa [1997.] br. 547, 16. prosinca 1997.

            (35)  Vidjeti dokument „Objava NBK-a o pitanjima povezanima s dodjelom kreditnog rejtinga koju obavljaju agencije za kreditni rejting na međubankovnom tržištu obveznica” na snazi od 1. srpnja 2017.

            (36)  U slučaju zajmova s fiksnim kamatnim stopama. Za zajmove s promjenjivom kamatnom stopom primijenjena je referentna stopa NBK-a tijekom RIP-a.

            (37)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 146, 9.6.2017., str. 17.), uvodne izjave od 175. do 187.

            (38)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1690 оd 9. studenoga 2018. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih pneumatskih guma, novih ili protektiranih, od kaučuka, vrste koja se rabi za autobuse ili kamione i s indeksom opterećenja većim od 121, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/1579 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih pneumatskih guma, novih ili protektiranih, od kaučuka, vrste koja se rabi za autobuse ili kamione, s indeksom opterećenja većim od 121, podrijetlom iz Narodne Republike Kine te o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2018/163 (SL L 283, 12.11.2018., str. 1.), uvodne izjave 256.–258.

            (39)  Naknade banke HSBC iz Ujedinjene Kraljevine: https://www.business.hsbc.co.uk/…/pdfs/en/bus_bnkg_price_list.pdf.

            (40)  https://www.bankofcanada.ca/wp-content/uploads/2018/06/SDP-2018-6.pdf.

            (41)  Vidjeti bilješku 40.

            (42)  Vidjeti str. 1., 2. i 7.

            (43)  https://www.exim.gov/sites/default/files//managed-documents/Ebook-ECI-With%20Case%20Study-Final%20March%202015.pdf.

            (44)  Izvješće povjerenstva WT/DS299, EZ – čipovi DRAM, točka 7.105.

            (45)  http://www.chinabgao.com/report/4051392.html.

            (46)  Izvješće žalbenog tijela, SAD – ispitni postupak o kompenzacijskoj pristojbi za čipove DRAM, točka 114.

            (47)  Idem, bilješka 45., točka 114.

            (48)  Ibid., bilješka 45., točka 116.

            (49)  Izvješće povjerenstva, SAD – izvozna ograničenja, točka 8.29.

            (50)  Izvješće žalbenog tijela, SAD – ispitni postupak o kompenzacijskoj pristojbi za čipove DRAM, točka 115.

            (51)  http://www.chinabgao.com/report/4134952.html.

            (52)  Izvješće žalbenog tijela, SAD – ispitni postupak o kompenzacijskoj pristojbi za čipove DRAM, točka 114.

            (53)  Idem, bilješka 45., točka 114.

            (54)  Ibid., bilješka 45., točka 116.

            (55)  Izvješće povjerenstva, SAD – izvozna ograničenja, točka 8.29.

            (56)  Izvješće žalbenog tijela, SAD – ispitni postupak o kompenzacijskoj pristojbi za čipove DRAM, točka 115.

            (57)  Vidjeti, među ostalim, Provedbenu uredbu Vijeća (EU) br. 452/2011, SL L 128, 14.5.2011., str. 18. (premazani fini papir), Provedbenu uredbu Vijeća (EU) br. 215/2013, SL L 73, 15.3.2013., str. 16. (organski prevučeni proizvodi od čelika), Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 1379/2014, SL L 367, 23.12.2014., str. 22. (beskonačna staklena vlakna), Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/366, SL L 56, 3.3.2017., str. 1. (solarne ploče) i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/969, SL L 146, 9.6.2017., str. 17. (toplovaljani plosnati proizvodi od čelika).

            (58)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/366, SL L 56, 3.3.2017., str. 1., (solarne ploče), uvodne izjave 421. i 425.

            (59)  Vidjeti prethodni odjeljak 3.1.

            (60)  https://www.ixueshu.com/document/1124f83795d6abfc.html

            (61)  Vidjeti, među ostalim, Provedbenu uredbu Vijeća (EU) br. 452/2011, SL L 128, 14.5.2011., str. 18. (premazani fini papir), Provedbenu uredbu Vijeća (EU) br. 215/2013, SL L 73, 15.3.2013, str. 16. (organski prevučeni proizvodi od čelika), Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/366, SL L 56, 3.3.2017., str. 1. (solarne ploče), Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 1379/2014, SL L 367, 23.12.2014., str. 22. (beskonačna staklena vlakna), Provedbenu odluku Komisije 2014/918, SL L 360, 16.12.2014., str. 65. (poliesterska rezana vlakna).

            (62)  Kako je Opći sud prihvatio u predmetu T-444/11 Gold East Paper i Gold Huacheng Paper protiv Vijeća, presuda Općeg suda od 11. rujna 2014., ECLI:EU:T:2014:773.

            (63)  https://en.wikipedia.org/wiki/Economy_of_Maharashtra

            (64)  https://en.wikipedia.org/wiki/Jinhua

            (65)  https://en.wikipedia.org/wiki/Kunshan

            (66)  http://unn.people.com.cn/n1/2017/1009/c14717-29576902.html

            (67)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 146, 9.6.2017., str. 17.), uvodna izjava 330.

            (68)  SL C 394, 17.12.1998., str. 6.

            (69)  Kao što su npr. Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 452/2011, SL L 128, 14.5.2011., str. 18. (premazani fini papir), Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 215/2013, SL L 73, 15.3.2013., str. 16. (organski prevučeni proizvodi od čelika), Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/366, SL L 56, 3.3.2017., str. 1. (solarne ploče), Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1379/2014, SL L 367, 23.12.2014., str. 22. (beskonačna staklena vlakna), Provedbena odluka Komisije 2014/918, SL L 360, 16.12.2014., str. 65. (poliesterska rezana vlakna).

            (70)  Vidjeti i, mutatis mutandi, WT/DS294/AB/RW, SAD – Zeroing (članak 21.5. DSU-a), Izvješće Žalbenog tijela od 14. svibnja 2009., točka 453.

            (71)  Presuda Suda (treće vijeće) od 18. siječnja 2017., Wortmann protiv Hauptzollamt Bielefeld, C-365/15, EU:C:2017:19, točke od 35. do 39.

            (72)  SL L 113, 3.5.2018., str. 4.

            PRILOG I.

                        Naziv društva

                        Pokrajina

                        Dodatna oznaka TARIC

                        Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C386

                        Active Cycles Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C387

                        Aigeni Technology Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C388

                        Alco Electronics (Dongguan) Limited

                        Guangdong

                        C390

                        Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C392

                        Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C393

                        Changzhou Fujiang Vehicle Co. Ltd

                        Jiangsu

                        C484

                        Changzhou Rich Vehicle Technology Co. Ltd

                        Jiangsu

                        C395

                        Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co. Ltd

                        Jiangsu

                        C398

                        Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C397

                        Cycleman E-Vehicle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C400

                        Dongguan Benling Vehicle Technology Co. Ltd

                        Guangdong

                        C401

                        Dongguan Honglin Industrial Co. Ltd

                        Guangdong

                        C402

                        Easy Electricity Technology Co., Ltd.

                        Hebei

                        C451

                        Foshan Lano Bike Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C405

                        Foshan Zenith Sports Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C406

                        Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C410

                        Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C411

                        Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C415

                        Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C416

                        Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C417

                        Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C418

                        Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C419

                        Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C420

                        Jinhua Jobo Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C421

                        Jinhua Lvbao Vehicles Co. Ltd

                        Zhejiang

                        C486

                        Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C422

                        Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C424

                        Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C425

                        Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C426

                        Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C427

                        Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd

                        Guangdong

                        C402

                        Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C429

                        Ningbo Bestar Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C430

                        Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C431

                        Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C432

                        Ningbo Oner Bike Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C433

                        Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C435

                        Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C437

                        Pronordic E-Bikes Limited Company

                        Jiangsu

                        C438

                        Shenzhen Shenling Car Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C442

                        Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C443

                        Skyland Sport Tech Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C444

                        Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C446

                        Suzhou Leisger Vehicle Co. Ltd

                        Jiangsu

                        C487

                        Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C449

                        Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C450

                        Ubchoice Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C452

                        Wettsen Corporation

                        Shandong

                        C454

                        Wuxi Shengda Bicycles Co., Ltd and Wuxi Shengda Vehicle Technology Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C458

                        Wuxi United Mobility Technology Inc

                        Jiangsu

                        C459

                        Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C462

                        Yong Qi (China) Bicycles Industrial Corp

                        Jiangsu

                        C464

                        Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd.

                        Zhejiang

                        C466

                        Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C467

                        Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C468

                        Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C469

                        Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C470

                        Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C472

                        Zhejiang Hangpai Electric Vehicle Co. Ltd

                        Zhejiang

                        C488

                        Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C473

                        Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C474

                        Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C475

                        Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C477

                        Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd.,
                        Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd. and
                        Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C478

                        Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C480

            PRILOG II.

                        Naziv društva

                        Pokrajina

                        Dodatna oznaka TARIC

                        Aima Technology Group Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C389

                        Beijing Tsinova Technology Co., Ltd.

                        Beijing

                        C391

                        Changzhou Hj Pedal Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C394

                        Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C396

                        Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C399

                        Eco International Elebike Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C403

                        Everestt International Industries Ltd.

                        Jiangsu

                        C404

                        Geoby Advance Technology Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C407

                        Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd.

                        Guangdong

                        C408

                        Guangdong Shunde Junhao Technology Development Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C409

                        Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C412

                        Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd.

                        Zhejiang

                        C413

                        Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C414

                        Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C423

                        Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C428

                        Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C434

                        Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C436

                        Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd.

                        Shandong

                        C439

                        Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd.

                        Shanghai

                        C440

                        Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C441

                        Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C445

                        Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C447

                        Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C448

                        Universal Cycle Corporation (Guang Zhou)

                        Guangdong

                        C453

                        Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C455

                        Wuxi Merry Ebike Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C456

                        Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C457

                        Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C460

                        Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C461

                        Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C465

                        Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C471

                        Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C476

                        Zhongshan Qiangli Electronics Factory

                        Guangdong

                        C479