title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/791 оd 16. svibnja 2019. o 302. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom

text:
                  17.5.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 129/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/791
         оd 16. svibnja 2019.
         o 302. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 881/2002 od 27. svibnja 2002. o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom (1), a posebno njezin članak 7. stavak 1. točku (a), članak 7.a stavak 1. i članak 7.a stavak 5.,
         budući da:

                     (1)

                     U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navode se osobe, skupine i subjekti na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora na temelju te uredbe.

                     (2)

                     Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda odlučio je 14. svibnja 2019. izbrisati jedan unos i dodati jedan unos na popis osoba, skupina i subjekata na koje bi se trebalo primjenjivati zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                     (3)

                     Kako bi se osigurala djelotvornost mjera predviđenih ovom Uredbom, ona bi trebala odmah stupiti na snagu,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.
            Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 16. svibnja 2019.

                  Za Komisiju,

                  u ime predsjednika,

                  Voditelj Službe za instrumente vanjske politike

            (1)  SL L 139, 29.5.2002., str. 9.

            PRILOG
            Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 mijenja se kako slijedi:

                        (1)

                        pod naslov „Pravne osobe, skupine i subjekti” dodaje se sljedeći unos: „Islamska država Iraka i Levanta – Khorasan (ISIL- K) (alias (a) ISIL Khorasan (b) Islamic State's Khorasan Province (c) ISIS Wilayat Khorasan (d) ISIL's South Asia Branch (e) South Asian Chapter of ISIL). Ostali podaci: Islamsku državu Iraka i Levanta – Khorasan (ISIL - K) osnovao je 10. siječnja 2015. bivši zapovjednik skupine Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP), a uspostavili su je bivši zapovjednici talibanskih frakcija koji su prisegli na odanost Islamskoj državi Iraka i Levanta (koja je na ovom popisu navedena kao Al-Qaida u Iraku). ISIL – K preuzeo je odgovornost za brojne napade u Afganistanu i Pakistanu. Datum uvrštenja iz članka 7.e točke (e): 14.5.2019.”

                        (2)

                        pod naslovom „Fizičke osobe” briše se sljedeći unos: „Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (alias (a) Nassim Saadi, (b) Dia el Haak George, (c) Diael Haak George, (d) El Dia Haak George, (e) Abou Anis, (f) Abu Anis). Adresa: (a) Via Monte Grappa 15, Arlulo (Milano), Italija; (b) Via Cefalonia 11, Milano, Italija (boravište, zadnja poznata adresa). Datum rođenja: (a) 30.11.1974., (b) 20.11.1974. Mjesto rođenja: (a) Haidra Al-Qasreen, Tunis; (b) Libanon; (c) Alžir. Državljanstvo: tunisko. Broj putovnice: M788331 (tuniska putovnica izdana 28.9.2001., istekla 27.9.2006.). Ostali podaci: (a) u zatvoru u Italiji do 27.4.2012.; (b) ime oca je Mohamed Sharif; (c) ime majke je Fatima. Datum uvrštenja na popis iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 12.11.2003.”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1025 оd 18. lipnja 2019. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla „Pruneaux d'Agen”/„Pruneaux d'Agen mi-cuits” (ZOZP)

text:
                  24.6.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 167/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1025
         оd 18. lipnja 2019.
         o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla „Pruneaux d'Agen”/„Pruneaux d'Agen mi-cuits” (ZOZP)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
         budući da:

                     (1)

                     U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Francuske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Pruneaux d'Agen”/„Pruneaux d'Agen mi-cuits”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 2066/2002 (2). Ta izmjena uključuje promjenu naziva „Pruneaux d'Agen”/„Pruneaux d'Agen mi-cuits” u „Pruneaux d'Agen”.

                     (2)

                     Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3).

                     (3)

                     Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.
            Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Pruneaux d'Agen”/„Pruneaux d'Agen mi-cuits” (ZOZP).

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

                  Za Komisiju,

                  u ime predsjednika,

               Phil HOGAN

                  Član Komisije

            (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

            (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 2066/2002 od 21. studenoga 2002. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 2400/96 o upisu određenih naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla kako je predviđeno u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2081/92 o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti za poljoprivredne i prehrambene proizvode (Carne de Bovino Cruzado dos Lameiros do Barroso, Pruneaux d'Agen — Pruneaux d'Agen mi-cuits, Carciofo romanesco del Lazio, Aktinidio Pierias, Milo Kastorias, Welsh Beef) (SL L 318, 22.11.2002., str. 4.).

            (3)  SL C 36, 29.1.2019., str. 5.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1026 оd 21. lipnja 2019. o tehničkim protokolima za razvoj, održavanje i upotrebu elektroničkih sustava za razmjenu informacija i pohranu takvih informacija u skladu s Carinskim zakonikom Unije

text:
                  24.6.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 167/3

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1026
         оd 21. lipnja 2019.
         o tehničkim protokolima za razvoj, održavanje i upotrebu elektroničkih sustava za razmjenu informacija i pohranu takvih informacija u skladu s Carinskim zakonikom Unije
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezin članak 8. stavak 1. točku (b) i članak 17.,
         budući da:

                     (1)

                     U skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 952/2013 („Zakonik”) sve se razmjene informacija, kao što su deklaracije, zahtjevi i odluke, među carinskim tijelima te među gospodarskim subjektima i carinskim tijelima kao i pohrana takvih informacija, kako se zahtijeva na temelju carinskog zakonodavstva, moraju obavljati upotrebom tehnika elektroničke obrade podataka.

                     (2)

                     Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2016/578 (2) uspostavljen je program rada za uvođenje elektroničkih sustava potrebnih za primjenu Zakonika, koji se trebaju razviti u okviru projekata navedenih u odjeljku II. Priloga toj odluci.

                     (3)

                     Trebalo bi utvrditi bitne tehničke protokole za funkcioniranje elektroničkih sustava, primjerice protokole za razvoj, ispitivanje i puštanje u rad, kao i za održavanje elektroničkih sustava i uvođenje njihovih izmjena. Trebalo bi utvrditi dodatne protokole u pogledu zaštite, ažuriranja i ograničenja obrade podataka te vlasništva nad sustavima i njihove zaštite.

                     (4)

                     Kako bi se zaštitili prava i interesi Unije, država članica i gospodarskih subjekata, važno je utvrditi postupovna pravila i predvidjeti alternativna rješenja koja bi se primijenila u slučajevima privremenog kvara elektroničkih sustava.

                     (5)

                     Cilj je sustava Carinske odluke, razvijenog u okviru projekta Carinske odluke u okviru Carinskog zakonika Unije i navedenog u Provedbenoj odluci (EU) 2016/578, usklađivanje postupaka za podnošenje zahtjeva za carinske odluke, donošenje odluka i upravljanje odlukama u cijeloj Uniji upotrebom isključivo tehnika elektroničke obrade podataka. Stoga je potrebno utvrditi pravila o upravljanju tim elektroničkim sustavom. Područje primjene sustava trebalo bi utvrditi upućivanjem na carinske odluke za koje treba podnijeti zahtjev, koje treba donositi i kojima treba upravljati upotrebom tog sustava. Trebalo bi utvrditi detaljna pravila za zajedničke komponente sustava (EU-ov portal za gospodarske subjekte, središnji sustav upravljanja carinskim odlukama i referentne usluge za korisnike) te nacionalne komponente (nacionalni portal za gospodarske subjekte i nacionalni sustav upravljanja carinskim odlukama) tako da se odrede njihove funkcije i međusobna povezanost.

                     (6)

                     Nadalje, moraju se uvesti pravila u pogledu podataka oodobrenjima koja su već pohranjena u postojećim elektroničkim sustavima, primjerice u Sustavu usluga redovitog brodskog prijevoza (RSS) te u nacionalnim sustavima, a koja se moraju prenijeti u sustav Carinske odluke.

                     (7)

                     Svrha je sustava Jedinstveno upravljanje korisnicima i digitalni potpis, razvijenog u okviru projekta Izravan pristup gospodarskih subjekata u europske informacijske sustave iz Provedbene odluke (EU) 2016/578, upravljanje autentikacijom i postupkom ovjere pristupa za gospodarske subjekte i druge korisnike. Potrebno je utvrditi i detaljna pravila u pogledu područja primjene i značajki sustava tako da se odrede različite komponente sustava (zajedničke i nacionalne komponente), njihove funkcije i međusobna povezanost. Međutim, digitalni potpis još nije podržan u okviru sustava Jedinstveno upravljanje korisnicima i digitalni potpis. Stoga u ovoj Uredbi nije bilo moguće odrediti detaljna pravila u pogledu te funkcionalnosti.

                     (8)

                     Cilj je sustava europskih obvezujućih tarifnih informacija (EOTI), kako je unaprijeđen u projektu za obvezujuće tarifne informacije (OTI) u okviru Carinskog zakonika Unije, navedenom u Provedbenoj odluci (EU) 2016/578, uskladiti postupke za podnošenje zahtjeva za odluku o OTI-ju te za donošenje i upravljanje odlukama o OTI-ju sa zahtjevima iz Zakonika upotrebom isključivo tehnika elektroničke obrade podataka. Stoga je potrebno utvrditi pravila o upravljanju tim sustavom. Trebalo bi utvrditi detaljna pravila za zajedničke komponente sustava (EU-ov portal za gospodarske subjekte, središnji sustav EOTI i praćenje obvezne upotrebe OTI-ja) te nacionalne komponente (nacionalni portal za gospodarske subjekte i nacionalni sustav OTI-ja) tako da se odrede njihove funkcije i međusobna povezanost. Nadalje, projektom se želi olakšati praćenje obvezne upotrebe OTI-ja i praćenje produljene uporabe OTI-ja.

                     (9)

                     Cilj je sustava za registraciju i identifikaciju gospodarskih subjekata (EORI), kako je unaprijeđen u projektu za registraciju i identifikaciju gospodarskih subjekata (EORI 2) u okviru Carinskog zakonika Unije, navedenom u Provedbenoj odluci (EU) 2016/578, unaprijediti postojeći transeuropski sustav EORI koji omogućuje registraciju i identifikaciju gospodarskih subjekata iz Unije i gospodarskih subjekata iz trećih zemalja te drugih osoba za potrebe primjene carinskog zakonodavstva Unije. Stoga je pravila kojima se sustav uređuje potrebno utvrditi definiranjem komponenata (središnji sustav EORI i nacionalni sustavi EORI) i upotrebe sustava EORI.

                     (10)

                     Cilj je sustava za ovlaštene gospodarske subjekte (AEO), kako je unaprijeđen u projektu za ovlaštene gospodarske subjekte (AEO) u okviru Carinskog zakonika Unije, navedenom u Provedbenoj odluci (EU) 2016/578, poboljšati poslovne procese koji se odnose na zahtjeve i odobrenja za status AEO-a te njihovo upravljanje. Sustavom se ujedno uvodi elektronički obrazac za podnošenje zahtjeva i donošenje odluka za AEO-ove, a gospodarskim subjektima služi za pristup sučelju za gospodarske subjekte usklađenom na razini EU-a (izravan pristup gospodarskih subjekata e-AEO-u) za podnošenje zahtjeva za status AEO-a i primanje odluka o statusu AEO-a elektroničkim putem. Potrebno je utvrditi detaljna pravila za zajedničke komponente sustava.

                     (11)

                     Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2089 (3) utvrđeni su tehnički protokoli za razvoj, održavanje i upotrebu elektroničkih sustava za razmjenu informacija i pohranu takvih informacija u skladu sa Zakonikom. Tom uredbom trenutačno su obuhvaćeni sustav Carinske odluke i sustav za Jedinstveno upravljanje korisnicima i digitalni potpis, koji su pokrenuti u listopadu 2017. Uskoro će se pokrenuti još tri sustava (EBTI, EORI i AEO) pa je i za njih potrebno utvrditi tehničke protokole. S obzirom na broj potrebnih izmjena Provedbene uredbe (EU) 2017/2089 i radi jasnoće tu bi uredbu trebalo staviti izvan snage i zamijeniti.

                     (12)

                     Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, prije svega pravo na zaštitu osobnih podataka. Ako je za potrebe primjene carinskog zakonodavstva Unije potrebno obrađivati osobne podatke u elektroničkim sustavima, ti se podaci moraju obrađivati u skladu s uredbama (EU) 2016/679 (4) i (EU) 2018/1725 (5) Europskog parlamenta i Vijeća. Osobni podaci gospodarskih subjekata i drugih osoba koji se obrađuju u elektroničkim sustavima ograničeni su na skup podataka kako je utvrđen u skupu 3. – Stranke iz glave I. poglavlja 1. Priloga A, u skupu 3. – Stranke iz glave I. poglavlja 2. Priloga A te u Prilogu 12-01 Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 (6).

                     (13)

                     Mjere predviđene ovom Provedbenom uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:
         POGLAVLJE I.

            OPĆE ODREDBE

            Članak 1.
            Područje primjene
            Ova se Uredba primjenjuje na sljedeće elektroničke sustave koji su razvijeni ili unaprijeđeni na temelju sljedećih projekata iz Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2016/578:

                        (a)

                        sustava Carinske odluke (CDS), kako je razvijen u projektu za carinske odluke u okviru Carinskog zakonika Unije;

                        (b)

                        sustava za Jedinstveno upravljanje korisnicima i digitalni potpis, kako je razvijen u okviru projekta Izravan pristup gospodarskih subjekata u europske informacijske sustave (jedinstveno upravljanje korisnicima i digitalni potpis);

                        (c)

                        sustava europskih obvezujućih tarifnih informacija (EOTI), kako je unaprijeđen u projektu obvezujućih tarifnih informacija (OTI) u okviru Carinskog zakonika Unije;

                        (d)

                        sustava registracije i identifikacije gospodarskih subjekata (EORI), kako je unaprijeđen u skladu sa zahtjevima Zakonika u okviru projekta EORI 2;

                        (e)

                        sustava ovlaštenih gospodarskih subjekata (AEO), kako je unaprijeđen u skladu sa zahtjevima Zakonika u okviru projekta za ovlaštene gospodarske subjekte (AEO).

            Članak 2.
            Definicije
            Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

                        1.

                        „zajednička komponenta” znači sastavni dio elektroničkog sustava razvijen na razini Unije, koji je dostupan svim državama članicama;

                        2.

                        „nacionalna komponenta” znači sastavni dio elektroničkog sustava razvijen na nacionalnoj razini, koji je dostupan u državi članici koja je takav dio uspostavila.

            Članak 3.
            Kontaktne točke za elektroničke sustave
            Komisija i države članice određuju kontaktne točke za svaki od elektroničkih sustava radi razmjene informacija kako bi se osigurali koordinirani razvoj, rad i održavanje tih elektroničkih sustava.
            One međusobno razmjenjuju pojedinosti o tim kontaktnim točkama te se međusobno obavješćuju čim se neka od pojedinosti o tim kontaktnim točkama promijeni.

         POGLAVLJE II.

            SUSTAV CARINSKE ODLUKE

            Članak 4.
            Cilj i struktura sustava Carinske odluke („CDS”)

               1.   CDS omogućuje komunikaciju Komisije, država članica, gospodarskih subjekata i drugih osoba za potrebe podnošenja i obrade zahtjeva i odluka iz članka 5. stavka 1. te upravljanja odlukama koje se odnose na odobrenja, točnije izmjenama, opozivima, poništenjima i suspenzijama.

               2.   CDS čine sljedeće zajedničke komponente:

                           (a)

                           EU-ov portal za gospodarske subjekte;

                           (b)

                           središnji sustav upravljanja carinskim odlukama („središnji CDMS”);

                           (c)

                           referentne usluge za korisnike.

               3.   Države članice mogu uspostaviti sljedeće nacionalne komponente:

                           (a)

                           nacionalni portal za gospodarske subjekte;

                           (b)

                           nacionalni sustav upravljanja carinskim odlukama („nacionalni CDMS”);

            Članak 5.
            Uporaba CDS-a

               1.   CDS se upotrebljava za podnošenje i obradu zahtjeva za sljedeća odobrenja te za upravljanje odlukama koje se odnose na sljedeće zahtjeve ili odobrenja:

                           (a)

                           odobrenje za pojednostavnjenje određivanja iznosa koji su dio carinske vrijednosti robe, iz članka 73. Zakonika;

                           (b)

                           odobrenje za polaganje zajedničkog osiguranja, uključujući moguće smanjenje ili odricanje, iz članka 95. Zakonika;

                           (c)

                           odobrenje za odgodu plaćanja carine ako se odobrenje ne izdaje za jednu radnju, iz članka 110. Zakonika;

                           (d)

                           odobrenje za vođenje prostora za privremeni smještaj, iz članka 148. Zakonika;

                           (e)

                           odobrenje za uspostavu usluge redovitog brodskog prijevoza, iz članka 120. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446;

                           (f)

                           odobrenje za status ovlaštenog izdavatelja, iz članka 128. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446;

                           (g)

                           odobrenje za redovito korištenje pojednostavnjene deklaracije, iz članka 166. stavka 2. Zakonika;

                           (h)

                           odobrenje za centralizirano carinjenje, iz članka 179. Zakonika;

                           (i)

                           odobrenje za podnošenje carinske deklaracije u obliku unosa u evidencije deklaranta, uključujući za izvozni postupak, iz članka 182. Zakonika;

                           (j)

                           odobrenje za samoprocjenu, iz članka 185. Zakonika;

                           (k)

                           odobrenje za status subjekta ovlaštenog za vaganje banana, iz članka 155. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446;

                           (l)

                           odobrenje za primjenu postupka unutarnje proizvodnje, iz članka 211. stavka 1. točke (a) Zakonika;

                           (m)

                           odobrenje za primjenu postupka vanjske proizvodnje, iz članka 211. stavka 1. točke (a) Zakonika;

                           (n)

                           odobrenje za primjenu postupka uporabe u posebne svrhe, iz članka 211. stavka 1. točke (a) Zakonika;

                           (o)

                           odobrenje za primjenu postupka privremenog uvoza, iz članka 211. stavka 1. točke (a) Zakonika;

                           (p)

                           odobrenje za upravljanje prostorom za smještaj za carinsko skladištenje robe, iz članka 211. stavka 1. točke (b) Zakonika;

                           (q)

                           odobrenje za status ovlaštenog primatelja za postupke TIR, iz članka 230. Zakonika;

                           (r)

                           odobrenje za status ovlaštenog pošiljatelja za provoz Unije, iz članka 233. stavka 4. točke (a) Zakonika;

                           (s)

                           odobrenje za status ovlaštenog primatelja za provoz Unije, iz članka 233. stavka 4. točke (b) Zakonika;

                           (t)

                           odobrenje za uporabu posebnog pečata iz članka 233. stavka 4. točke (c) Zakonika;

                           (u)

                           odobrenje za uporabu provozne deklaracije s ublaženim zahtjevima za podacima iz članka 233. stavka 4. točke (d) Zakonika;

                           (v)

                           odobrenje za uporabu elektroničke prijevozne isprave kao carinske deklaracije, iz članka 233. stavka 4. točke (e) Zakonika;

               2.   Zajedničke komponente CDS-a upotrebljavaju se za zahtjeve i odobrenja iz stavka 1. te za upravljanje odlukama koje se odnose na te zahtjeve i odobrenja ako ta odobrenja ili odluke mogu utjecati na više od jedne države članice.

               3.   Država članica može odlučiti da se zajedničke komponente CDS-a mogu upotrebljavati za zahtjeve i odobrenja iz stavka 1. te za upravljanje odlukama koje se odnose na te zahtjeve i odobrenja ako ta odobrenja ili odluke utječu samo na tu državu članicu.

               4.   CDS se ne smije upotrebljavati za zahtjeve, odobrenja i odluke koji nisu navedeni u stavku 1.

            Članak 6.
            Prijava na CDS i pristup tom sustavu

               1.   Autentikacija te ovjera pristupa gospodarskih subjekata i drugih osoba za potrebe pristupa zajedničkim komponentama CDS-a obavljaju se upotrebom sustava Jedinstveno upravljanje korisnicima i digitalni potpis (UUM&DS) iz članka 14.
               Da bi se carinski predstavnici mogli autentificirati i da bi mogli pristupiti zajedničkim komponentama CDS-a, njihova ovlast za djelovanje u tom svojstvu mora biti registrirana u sustavu UUM&DS ili u sustavu upravljanja identitetima i pristupom koji je uspostavila država članica u skladu s člankom 18.

               2.   Autentikacija te ovjera pristupa službenika država članica za potrebe pristupa zajedničkim komponentama CDS-a obavljaju se upotrebom mrežnih usluga koje pruža Komisija.

               3.   Autentikacija te ovjera pristupa osoblja Komisije za potrebe pristupa zajedničkim komponentama CDS-a obavljaju se upotrebom sustava UUM&DS ili mrežnih usluga koje pruža Komisija.

            Članak 7.
            EU-ov portal za gospodarske subjekte

               1.   EU-ov portal za gospodarske subjekte ulazna je točka u CDS za gospodarske subjekte i druge osobe.

               2.   EU-ov portal za gospodarske subjekte interoperabilan je sa središnjim CDMS-om te s nacionalnim CDMS-ovima ako su ih uspostavile države članice.

               3.   EU-ov portal za gospodarske subjekte upotrebljava se za zahtjeve i odobrenja iz članka 5. stavka 1. te za upravljanje odlukama koje se odnose na te zahtjeve i odobrenja ako ta odobrenja ili odluke mogu utjecati na više od jedne države članice.

               4.   Država članica može odlučiti da se EU-ov portal za gospodarske subjekte može upotrebljavati za zahtjeve i odobrenja iz članka 5. stavka 1. te za upravljanje odlukama koje se odnose na te zahtjeve i odobrenja ako ta odobrenja ili odluke utječu samo na tu državu članicu.
               Ako država članica odluči upotrebljavati EU-ov portal za gospodarske subjekte za odobrenja ili odluke koje utječu samo na nju, o tome obavješćuje Komisiju.

            Članak 8.
            Središnji CDMS

               1.   Središnji CMDS upotrebljavaju carinska tijela za obradu zahtjeva i odluka iz članka 5. stavka 1. te upravljanje odlukama koje se odnose na te zahtjeve i ta odobrenja, za potrebe provjera jesu li ispunjeni uvjeti za prihvaćanje zahtjeva i donošenje odluke.

               2.   Središnji CDMS interoperabilan je s EU-ovim portalom za gospodarske subjekte, referentnim uslugama za korisnike i s nacionalnim CDMS-ovima ako su ih uspostavile države članice.

            Članak 9.
            Međusobno savjetovanje carinskih tijela upotrebom CDMS-a
            Carinsko tijelo države članice upotrebljava središnji CDMS ako se treba savjetovati s carinskim tijelom druge države članice prije donošenja odluke o zahtjevu ili odobrenju iz članka 5. stavka 1.

            Članak 10.
            Referentne usluge za korisnike
            Referentne usluge za korisnike upotrebljavaju se za središnju pohranu podataka koji se odnose na odobrenja iz članka 5. stavka 1. te na odluke koje se odnose na ta odobrenja te omogućuje pregled, reproduciranje i potvrđivanje tih odobrenja u okviru drugih elektroničkih sustava uspostavljenih za potrebe članka 16. Zakonika.

            Članak 11.
            Nacionalni portal za gospodarske subjekte

               1.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte, ako je uspostavljen, dodatna je ulazna točka u CDS za gospodarske subjekte i druge osobe.

               2.   Kad je riječ o zahtjevima i odobrenjima iz članka 5. stavka 1. i o upravljanju odlukama koje se odnose na te zahtjeve i odobrenja, ako ta odobrenja ili odluke mogu utjecati na više od jedne države članice, gospodarski subjekti i druge osobe mogu birati između nacionalnog portala za gospodarske subjekte, ako je uspostavljen, ili EU-ova portala za gospodarske subjekte.

               3.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte interoperabilan je s nacionalnim CDMS-om, ako je potonji uspostavljen.

               4.   Ako država članica uspostavi nacionalni portal za gospodarske subjekte, mora o tome obavijestiti Komisiju.

            Članak 12.
            Nacionalni CMDS

               1.   Nacionalni CMDS, ako je uspostavljen, upotrebljava carinsko tijelo države članice koja ga je uspostavila za obradu zahtjeva i odluka iz članka 5. stavka 1. te za upravljanje odlukama koje se odnose na te zahtjeve i ta odobrenja, za potrebe provjera jesu li ispunjeni uvjeti za prihvaćanje zahtjeva i donošenje odluke.

               2.   Kako bi se carinska tijela mogla međusobno savjetovati, kako je navedeno u članku 9., nacionalni CDMS mora biti interoperabilan sa središnjim CDMS-om.

            Članak 13.
            Prijenos podataka koji se odnose na odobrenja u CDS

               1.   Podaci koji se odnose na odobrenja iz članka 5. stavka 1. koja su izdana od 1. svibnja 2016. ili odobrena u skladu s člankom 346. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (7), a koja bi mogla utjecati na više od jedne države članice, prenose se i pohranjuju u CDS ako su takva odobrenja valjana na datum prijenosa. Prijenos se mora izvršiti najkasnije do 1. svibnja 2019.
               Država članica može odlučiti primijeniti prvi podstavak i na odobrenja iz članka 5. stavka 1. koja utječu samo na tu državu članicu.

               2.   Carinska tijela osiguravaju da podaci koje treba prenijeti u skladu sa stavkom 1. ispunjavaju zahtjeve u pogledu podataka utvrđene u Prilogu A Delegiranoj uredbi (EU) 2015/2446 i Prilogu A Provedbenoj uredbi (EU) 2015/2447. U tu svrhu mogu zatražiti potrebne informacije od korisnika odobrenja.

         POGLAVLJE III.

            SUSTAV JEDINSTVENO UPRAVLJANJE KORISNICIMA I DIGITALNI POTPIS (UUM&DS)

            Članak 14.
            Cilj i struktura sustava UUM&DS

               1.   Sustav UUM&DS omogućuje komunikaciju između sustavâ Komisije i sustavâ država članica za upravljanje identitetima i pristupom iz članka 18. kako bi se osoblju Komisije, gospodarskim subjektima i drugim osobama omogućio siguran ovlašteni pristup elektroničkim sustavima.

               2.   Sustav UUM&DS čine sljedeće zajedničke komponente:

                           (a)

                           sustav upravljanja pristupom;

                           (b)

                           administracijski sustav upravljanja.

               3.   Država članica uspostavlja sustav za upravljanje identitetima i pristupom kao nacionalnu komponentu sustava UUM&DS.

            Članak 15.
            Upotreba sustava UUM&DS
            Sustav UUM&DS upotrebljava se za osiguravanje autentikacije i ovjere pristupa za sljedeće osobe:

                        (a)

                        gospodarske subjekte i druge osobe u svrhu pristupanja zajedničkim komponentama CDS-a, sustava EOTI i sustava AEO-a;

                        (b)

                        osoblje Komisije u svrhu pristupanja zajedničkim komponentama CDS-a, sustava EOTI i sustava AEO-a te za potrebe održavanja sustava UUM&DS i upravljanja njime.

            Članak 16.
            Sustav upravljanja pristupom
            Komisija uspostavlja sustav upravljanja pristupom kojim se na temelju interoperabilnosti sa sustavima država članica za upravljanje identitetima i pristupom iz članka 18. provjeravaju zahtjevi za pristup koje u okviru sustava UUM&DS podnose gospodarski subjekti i druge osobe.

            Članak 17.
            Administracijski sustav upravljanja
            Komisija uspostavlja administracijski sustav upravljanja pravilima za autentikaciju i provjeravanje identifikacijskih podataka gospodarskih subjekata i drugih osoba u svrhu omogućivanja pristupa elektroničkim sustavima.

            Članak 18.
            Sustavi država članica za upravljanje identitetima i pristupom
            Države članice uspostavljaju sustav za upravljanje identitetima i pristupom kako bi osigurale sljedeće:

                        (a)

                        sigurnu registraciju i pohranu identifikacijskih podataka gospodarskih subjekata i drugih osoba;

                        (b)

                        sigurnu razmjenu potpisanih i šifriranih identifikacijskih podataka gospodarskih subjekata i drugih osoba.

         POGLAVLJE IV.

            SUSTAV EUROPSKIH OBVEZUJUĆIH TARIFNIH INFORMACIJA (EOTI)

            Članak 19.
            Cilj i struktura sustava EOTI

               1.   U skladu s člancima 33. i 34. Zakonika sustav EOTI omogućuje sljedeće:

                           (a)

                           međusobno komuniciranje Komisije, država članica, gospodarskih subjekata i drugih osoba za potrebe podnošenja i obrade zahtjeva i odluka o OTI-ju;

                           (b)

                           upravljanje bilo kojim kasnijim događajem koji može utjecati na prvotni zahtjev ili odluku;

                           (c)

                           praćenje obvezne upotrebe odluka o OTI-ju;

                           (d)

                           praćenje i upravljanje produljenom upotrebom odluka o OTI-ju.

               2.   Sustav EOTI čine sljedeće zajedničke komponente:

                           (a)

                           EU-ov portal za gospodarske subjekte;

                           (b)

                           središnji sustav EOTI;

                           (c)

                           funkcionalnost za praćenje upotrebe odluka o OTI-ju.

               3.   Države članice mogu kao nacionalnu komponentu uspostaviti nacionalni sustav za obvezujuće tarifne informacije („nacionalni sustav OTI-ja”) zajedno s nacionalnim portalom za gospodarske subjekte.

            Članak 20.
            Upotreba sustava EOTI

               1.   Sustav EOTI upotrebljava se za podnošenje, obradu, razmjenu i pohranu informacija koje se odnose na zahtjeve i odluke povezane s OTI-jem ili na bilo koji kasniji događaj koji može utjecati na prvotni zahtjev ili odluku iz članka 21. stavka 1. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

               2.   Carinska tijela upotrebljavaju sustav EOTI za olakšavanje praćenja ispunjavanja obveza koje proizlaze iz OTI-ja u skladu s člankom 21. stavkom 3. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

               3.   Kad se količina robe koja se može ocariniti tijekom razdoblja produljene primjene dosegne, Komisija o tome putem sustava EOTI i u skladu s člankom 22. stavkom 2. trećim podstavkom Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 odmah obavješćuje države članice.

            Članak 21.
            Prijava na EOTI i pristup tom sustavu

               1.   Autentikacija te ovjera pristupa gospodarskih subjekata i osoba koje nisu gospodarski subjekti za potrebe pristupa zajedničkim komponentama sustava EOTI obavljaju se upotrebom sustava Jedinstveno upravljanje korisnicima i digitalni potpis (UUM&DS) iz članka 14.
               Da bi se carinski predstavnici mogli autentificirati i da bi mogli pristupiti zajedničkim komponentama EOTI-ja, njihova ovlast za djelovanje u tom svojstvu mora biti registrirana u sustavu UUM&DS ili u sustavu upravljanja identitetima i pristupom koji je uspostavila država članica u skladu s člankom 18.

               2.   Autentikacija te ovjera pristupa službenika država članica za potrebe pristupa zajedničkim komponentama sustava EOTI obavljaju se upotrebom mrežnih usluga koje pruža Komisija.

               3.   Autentikacija te ovjera pristupa osoblja Komisije za potrebe pristupa zajedničkim komponentama sustava EOTI obavljaju se upotrebom sustava UUM&DS ili mrežnih usluga koje pruža Komisija.

            Članak 22.
            EU-ov portal za gospodarske subjekte

               1.   EU-ov portal za gospodarske subjekte ulazna je točka u sustav EOTI za gospodarske subjekte i druge osobe.

               2.   EU-ov portal za gospodarske subjekte interoperabilan je sa središnjim sustavom EOTI i nudi preusmjeravanje na nacionalne portale za gospodarske subjekte na kojima su nacionalni sustavi OTI-ja, ako su ih uspostavile države članice.

               3.   EU-ov portal za gospodarske subjekte upotrebljava se za podnošenje i razmjenu informacija koje se odnose na zahtjeve i odluke povezane s OTI-jem ili na bilo koji kasniji događaj koji može utjecati na prvotni zahtjev ili odluku.

            Članak 23.
            Središnji sustav EOTI

               1.   Središnji sustav EOTI upotrebljavaju carinska tijela za obradu, razmjenu i pohranu informacija koje se odnose na zahtjeve i odluke povezane s OTI-jem ili na bilo koji kasniji događaj koji može utjecati na prvotni zahtjev ili odluku, u svrhu provjere jesu li ispunjeni uvjeti za prihvaćanje zahtjeva i za donošenje odluke.

               2.   Središnji sustav EOTI upotrebljavaju carinska tijela za potrebe članka 16. stavka 4., članka 17. te članka 21. stavka 2. točke (b) i stavka 5. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

               3.   Središnji sustav EOTI interoperabilan je s EU-ovim portalom za gospodarske subjekte i s nacionalnim sustavima OTI-ja, ako su uspostavljeni.

            Članak 24.
            Međusobno savjetovanje carinskih tijela upotrebom središnjeg sustava EOTI
            Carinsko tijelo države članice upotrebljava središnji sustav EOTI za potrebe savjetovanja s carinskim tijelom druge države članice kako bi se osigurala usklađenost s člankom 16. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

            Članak 25.
            Praćenje upotrebe odluka o OTI-ju
            Funkcionalnost za praćenje upotrebe odluka o OTI-ju upotrebljava se za potrebe članka 21. stavka 3. i članka 22. stavka 2. trećeg podstavka Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

            Članak 26.
            Nacionalni portal za gospodarske subjekte

               1.   Ako je država članica uspostavila nacionalni sustav OTI-ja u skladu s člankom 19. stavkom 3., nacionalni portal za gospodarske subjekte glavna je ulazna točka u nacionalni sustav OTI-ja za gospodarske subjekte i druge osobe.

               2.   Gospodarski subjekti i druge osobe upotrebljavaju nacionalni portal za gospodarske subjekte, ako je uspostavljen, u pogledu zahtjeva i odluka koje se odnose na OTI ili u pogledu bilo kojeg kasnijeg događaja koji može utjecati na prvotni zahtjev ili odluku.

               3.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte interoperabilan je s nacionalnim sustavom OTI-ja, ako je potonji uspostavljen.

               4.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte olakšava postupke ekvivalentne postupcima koje olakšava EU-ov portal za gospodarske subjekte.

               5.   Ako država članica uspostavi nacionalni portal za gospodarske subjekte, mora o tome obavijestiti Komisiju. Komisija osigurava da se nacionalnom portalu za gospodarske subjekte može pristupiti izravno s EU-ovog portala za gospodarske subjekte.

            Članak 27.
            Nacionalni sustav OTI-ja

               1.   Ako je uspostavljen nacionalni sustav OTI-ja, carinsko tijelo države članice koje je uspostavilo taj sustav upotrebljava ga za obradu, razmjenu i pohranu informacija koje se odnose na zahtjeve i odluke povezane s OTI-jem ili na bilo koji kasniji događaj koji može utjecati na prvotni zahtjev ili odluku, u svrhu provjere jesu li ispunjeni uvjeti za prihvaćanje zahtjeva i za donošenje odluke.

               2.   Carinsko tijelo države članice upotrebljava svoj nacionalni sustav OTI-ja za potrebe članka 16. stavka 4., članka 17. te članka 21. stavka 2. točke (b) i stavka 5. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447, osim ako za te potrebe upotrebljava središnji sustav EOTI.

               3.   Nacionalni sustav OTI-ja interoperabilan je s nacionalnim portalom za gospodarske subjekte i sa središnjim sustavom EOTI.

         POGLAVLJE V.

            SUSTAV ZA REGISTRACIJU I IDENTIFIKACIJU GOSPODARSKIH SUBJEKATA (EORI)

            Članak 28.
            Cilj i struktura sustava EORI
            Sustavom EORI omogućuje se jedinstvena registracija i identifikacija gospodarskih subjekata i drugih osoba na razini Unije.
            Sustav EORI čine sljedeće komponente:

                        (a)

                        središnji sustav EORI;

                        (b)

                        nacionalni sustavi EORI, ako su ih uspostavile države članice.

            Članak 29.
            Upotreba sustava EORI

               1.   Sustav EORI upotrebljava se za:

                           (a)

                           primanje podataka, koje su dostavile države članice, za registraciju gospodarskih subjekata i drugih osoba kako je navedeno u Prilogu 12-01 Delegiranoj uredbi (EU) 2015/2446 („podaci za EORI”);

                           (b)

                           pohranjivanje na središnjoj razini podataka za EORI koji se odnose na registraciju i identifikaciju gospodarskih subjekata i drugih osoba;

                           (c)

                           stavljanje na raspolaganje podataka za EORI državama članicama.

               2.   Sustav EORI omogućuje carinskim tijelima internetski pristup podacima za EORI na razini središnjeg sustava.

               3.   Sustav EORI interoperabilan je sa svim ostalim elektroničkim sustavima u kojima se upotrebljava EORI broj.

            Članak 30.
            Prijava na središnji sustav EORI i pristup tom sustavu

               1.   Autentikacija te ovjera pristupa službenika država članica za potrebe pristupa zajedničkim komponentama sustava EORI obavljaju se upotrebom mrežnih usluga koje pruža Komisija.

               2.   Autentikacija te ovjera pristupa osoblja Komisije za potrebe pristupa zajedničkim komponentama sustava EORI obavljaju se upotrebom sustava UUM&DS ili mrežnih usluga koje pruža Komisija.

            Članak 31.
            Središnji sustav EORI

               1.   Središnji sustav EORI upotrebljavaju carinska tijela za potrebe članka 7. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

               2.   Središnji sustav EORI interoperabilan je s nacionalnim sustavima EORI, ako su uspostavljeni.

            Članak 32.
            Nacionalni sustav EORI

               1.   Ako je uspostavljen nacionalni sustav EORI, carinsko tijelo države članice koje je uspostavilo taj sustav upotrebljava ga za razmjenu i pohranu podataka za EORI.

               2.   Nacionalni sustav EORI interoperabilan je sa središnjim sustavom EORI.

         POGLAVLJE VI.

            SUSTAV OVLAŠTENIH GOSPODARSKIH SUBJEKATA (AEO)

            Članak 33.
            Cilj i struktura sustava AEO

               1.   Sustav AEO omogućuje međusobno komuniciranje Komisije, država članica, gospodarskih subjekata i drugih osoba za potrebe podnošenja i obrade zahtjeva i odobrenja za status AEO-a, kao i za upravljanje svim kasnijim događajima koji mogu utjecati na prvotnu odluku, kako je navedeno u članku 30. stavku 1. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

               2.   Sustav AEO čine sljedeće zajedničke komponente:

                           (a)

                           EU-ov portal za gospodarske subjekte;

                           (b)

                           središnji sustav AEO.

               3.   Države članice mogu uspostaviti sljedeće nacionalne komponente:

                           (a)

                           nacionalni portal za gospodarske subjekte;

                           (b)

                           nacionalni sustav ovlaštenih gospodarskih subjekata („nacionalni sustav AEO”).

            Članak 34.
            Upotreba sustava AEO

               1.   Sustav AEO upotrebljava se za podnošenje, razmjenu, obradu i pohranu informacija koje se odnose na zahtjeve i odluke o statusu AEO-a ili na bilo koji kasniji događaj koji može utjecati na prvotni odluku, kako je navedeno u članku 30. stavku 1. i članku 31. stavcima 1. i 4. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

               2.   Carinska tijela upotrebljavaju sustav AEO za ispunjavanje svojih obveza iz članka 31. stavaka 1. i 4. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 te za vođenje evidencije o relevantnim savjetovanjima.

            Članak 35.
            Prijava na središnji sustav AEO i pristup tom sustavu

               1.   Autentikacija te ovjera pristupa gospodarskih subjekata i osoba koje nisu gospodarski subjekti za potrebe pristupa zajedničkim komponentama sustava AEO obavljaju se upotrebom sustava Jedinstveno upravljanje korisnicima i digitalni potpis (UUM&DS) iz članka 14.
               Da bi se carinski predstavnici mogli autentificirati i da bi mogli pristupiti zajedničkim komponentama sustava AEO, njihova ovlast za djelovanje u tom svojstvu mora biti registrirana u sustavu UUM&DS ili u sustavu upravljanja identitetima i pristupom koji je uspostavila država članica u skladu s člankom 18.

               2.   Autentikacija te ovjera pristupa službenika država članica za potrebe pristupa zajedničkim komponentama sustava AEO obavljaju se upotrebom mrežnih usluga koje pruža Komisija.

               3.   Autentikacija te ovjera pristupa osoblja Komisije za potrebe pristupa zajedničkim komponentama sustava AEO obavljaju se upotrebom sustava UUM&DS ili mrežnih usluga koje pruža Komisija.

            Članak 36.
            EU-ov portal za gospodarske subjekte

               1.   EU-ov portal za gospodarske subjekte ulazna je točka u sustav AEO za gospodarske subjekte i druge osobe.

               2.   EU-ov portal za gospodarske subjekte interoperabilan je sa središnjim sustavom AEO i nudi preusmjeravanje na nacionalni portal za gospodarske subjekte, ako je uspostavljen.

               3.   EU-ov portal za gospodarske subjekte upotrebljava se za podnošenje i razmjenu informacija koje se odnose na zahtjeve i odluke o statusu AEO-a ili na bilo koji kasniji događaj koji može utjecati na prvotnu odluku.

            Članak 37.
            Središnji sustav AEO

               1.   Središnji sustav AEO upotrebljavaju carinska tijela za razmjenu i pohranu informacija koje se odnose na zahtjeve i odluke o statusu AEO-a ili na bilo koji kasniji događaj koji može utjecati na prvotnu odluku.

               2.   Carinska tijela upotrebljavaju središnji sustav AEO za potrebe članaka 30. i 31. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

               3.   Središnji sustav AEO interoperabilan je s EU-ovim portalom za gospodarske subjekte i s nacionalnim sustavima AEO, ako su uspostavljeni.

            Članak 38.
            Nacionalni portal za gospodarske subjekte

               1.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte, ako je uspostavljen, omogućuje razmjenu informacija koje se odnose na zahtjeve i odluke za status AEO-a.

               2.   Gospodarski subjekti upotrebljavaju nacionalni portal za gospodarske subjekte, ako je uspostavljen, za razmjenu informacija s carinskim tijelima u pogledu zahtjeva i odluka o statusu AEO-a.

               3.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte interoperabilan je s nacionalnim sustavom AEO.

            Članak 39.
            Nacionalni sustav AEO

               1.   Nacionalni sustav AEO, ako je uspostavljen, upotrebljava carinsko tijelo države članice koje ga je uspostavilo za razmjenu i pohranu informacija koje se odnose na zahtjeve i odluke u pogledu zahtjeva i odluka o statusu AEO-a ili na bilo koji kasniji događaj koji može utjecati na prvotnu odluku.

               2.   Nacionalni sustav AEO interoperabilan je s nacionalnim portalom za gospodarske subjekte, ako je uspostavljen, te sa središnjim sustavom AEO.

         POGLAVLJE VII.

            FUNKCIONIRANJE ELEKTRONIČKIH SUSTAVA I OSPOSOBLJAVANJE ZA NJIHOVU UPOTREBU

            Članak 40.
            Razvoj, ispitivanje i puštanje u rad elektroničkih sustava te upravljanje njima

               1.   Komisija razvija, ispituje i pušta u rad zajedničke komponente te njima upravlja. Države članice razvijaju, ispituju i puštaju u rad nacionalne komponente te njima upravljaju.

               2.   Države članice osiguravaju interoperabilnost nacionalnih komponenti sa zajedničkim komponentama.

            Članak 41.
            Održavanje i mijenjanje elektroničkih sustava

               1.   Komisija održava zajedničke komponente, a države članice održavaju svoje nacionalne komponente.

               2.   Komisija i države članice osiguravaju neprekinuti rad elektroničkih sustava.

               3.   Komisija može mijenjati zajedničke komponente elektroničkih sustava kako bi popravila kvarove, dodala nove ili izmijenila postojeće funkcionalnosti.

               4.   Komisija obavješćuje države članice o izmjenama i ažuriranjima zajedničkih komponenti.

               5.   Države članice obavješćuju Komisiju o izmjenama i ažuriranjima nacionalnih komponenti koji mogu utjecati na funkcioniranje zajedničkih komponenti.

               6.   Komisija i države članice objavljuju podatke o izmjenama i ažuriranjima elektroničkih sustava u skladu sa stavcima 4. i 5.

            Članak 42.
            Privremeni kvar elektroničkih sustava

               1.   U slučaju privremenog kvara elektroničkog sustava iz članka 6. stavka 3. točke (b) Zakonika, gospodarski subjekti i druge osobe dužni su informacije potrebne za ispunjavanje potrebnih formalnosti podnijeti na način koji su propisale države članice, a to ne moraju nužno biti tehnike elektroničke obrade podataka.

               2.   Carinska tijela osiguravaju da su informacije podnesene u skladu sa stavkom 1. na raspolaganju u odgovarajućim elektroničkim sustavima u roku od sedam dana nakon što ponovno postanu dostupni.

               3.   Komisija i države članice međusobno se obavješćuju ako su elektronički sustavi nedostupni zbog privremenog kvara.

            Članak 43.
            Podupiranje osposobljavanja za upotrebu zajedničkih komponenti i o njihovu funkcioniranju
            Komisija podupire države članice u pogledu upotrebe zajedničkih komponenti i njihova funkcioniranja tako što im osigurava odgovarajuće materijale za osposobljavanje.

         POGLAVLJE VIII.

            ZAŠTITA PODATAKA, UPRAVLJANJE PODACIMA TE SIGURNOST ELEKTRONIČKIH SUSTAVA I VLASNIŠTVO NAD NJIMA

            Članak 44.
            Zaštita osobnih podataka

               1.   Osobni podaci registrirani u elektroničkom sustavu obrađuju se za potrebe provedbe carinskog zakonodavstva uzimajući u obzir posebne ciljeve svakog elektroničkog sustava kako su utvrđeni člankom 4. stavkom 1., člankom 14. stavkom 1., člankom 19. stavkom 1., člankom 28., odnosno člankom 33. stavkom 1.

               2.   U skladu s člankom 62. Uredbe (EU) 2018/1725 nacionalna nadzorna tijela u području zaštite osobnih podataka i Europski nadzornik za zaštitu podataka surađuju kako bi nadzor nad obradom osobnih podataka registriranih u elektroničkim sustavima bio koordiniran.

            Članak 45.
            Ažuriranje podataka u elektroničkim sustavima
            Države članice osiguravaju da podaci registrirani na nacionalnoj razini odgovaraju podacima registriranima u zajedničkim komponentama te da se redovito ažuriraju.

            Članak 46.
            Ograničenja u pogledu pristupa podacima i obrade podataka

               1.   Podacima koje je određena država članica registrirala u zajedničkim komponentama može pristupati te ih može obrađivati ta država članica. Može im pristupati i obrađivati ih i druga država članica ako je uključena u obradu zahtjeva ili upravljanje odlukom na koju se podaci odnose.

               2.   Podacima koje je u zajedničkim komponentama registrirao gospodarski subjekt ili druga osoba može pristupati taj gospodarski subjekt ili ta osoba. Može im pristupati i obrađivati ih država članica ako je uključena u obradu zahtjeva ili upravljanje odlukom na koju se podaci odnose.

               3.   Podacima koje je određena država članica registrirala u središnji sustav EOTI može pristupati te ih može obrađivati ta država članica. Može ih obrađivati i druga država članica ako je uključena u obradu zahtjeva na koji se podaci odnose, uključujući i putem savjetovanja u skladu s člankom 24. Mogu im pristupati sve države članice u skladu s člankom 23. stavkom 2.

               4.   Podacima koje je u središnji sustav EOTI registrirao gospodarski subjekt ili druga osoba može pristupati taj gospodarski subjekt ili ta osoba. Mogu im pristupati sve države članice u skladu s člankom 23. stavkom 2.

            Članak 47.
            Vlasništvo nad sustavima

               1.   Komisija je vlasnik sustava za zajedničke komponente.

               2.   Države članice vlasnice su sustava za nacionalne komponente.

            Članak 48.
            Sigurnost sustava

               1.   Komisija osigurava sigurnost zajedničkih komponenti. Države članice osiguravaju sigurnost nacionalnih komponenti.
               Komisija i države članice moraju u tu svrhu poduzeti potrebne mjere kako bi barem:

                           (a)

                           spriječile da neovlaštene osobe pristupe uređajima koji se upotrebljavaju za obradu podataka;

                           (b)

                           spriječile da neovlaštene osobe unose podatke, ostvare bilo kakav uvid u njih ili da ih izmijene ili izbrišu;

                           (c)

                           otkrile bilo koju od aktivnosti iz točaka (a) i (b).

               2.   Komisija i države članice međusobno se obavješćuju o svim aktivnostima koje bi mogle prouzročiti povredu sigurnosti ili sumnju u povredu sigurnosti elektroničkih sustava.

         POGLAVLJE IX.

            ZAVRŠNE ODREDBE

            Članak 49.
            Ocjenjivanje elektroničkih sustava
            Komisija i države članice ocjenjuju komponente za koje su odgovorne te posebice analiziraju sigurnost i integritet komponenti i povjerljivost podataka koji se obrađuju u tim komponentama.
            Komisija i države članice međusobno se obavješćuju o rezultatima tih ocjena.

            Članak 50.
            Stavljanje izvan snage
            Provedbena uredba (EU) 2017/2089 stavlja se izvan snage.

            Članak 51.
            Stupanje na snagu
            Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 21. lipnja 2019.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

            (2)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/578 оd 11. travnja 2016. o uspostavi programa rada u pogledu razvoja i uvođenja elektroničkih sustava iz Carinskog zakonika Unije (SL L 99, 15.4.2016., str. 6.).

            (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2089 оd 14. studenoga 2017. o tehničkim protokolima za razvoj, održavanje i upotrebu elektroničkih sustava za razmjenu informacija i pohranu takvih informacija u skladu s Carinskim zakonikom Unije (SL L 297, 15.11.2017., str. 13).

            (4)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

            (5)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

            (6)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 1.)

            (7)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1027 оd 21. lipnja 2019. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla „Tiroler Speck” (ZOZP)

text:
                  24.6.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 167/18

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1027
         оd 21. lipnja 2019.
         o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla „Tiroler Speck” (ZOZP)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 3. točku (a),
         budući da:

                     (1)

                     U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je razmotrila zahtjev za odobrenje izmjena specifikacije za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla (u nastavku teksta „ZOZP”) „Tiroler Speck” registriranu na temelju Uredbe Komisije (EZ) br. 1065/97 (2), koji je poslala Austrija.

                     (2)

                     Budući da predmetne izmjene nisu manje u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3). Tom je prilikom prvi put objavljen i jedinstveni dokument za „Tiroler Speck”.

                     (3)

                     Konkretno, u specifikaciji proizvoda koja se primjenjivala kad je Komisiji poslan zahtjev za izmjenu navodi se, u pravilima o označivanju, da se zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Tiroler Speck” ne smije prevoditi na druge jezike. Cilj je predložene izmjene, među ostalim, bio da se odobri upotreba prijevoda zaštićenog naziva u određenim okolnostima.

                     (4)

                     Komisija je 7. svibnja 2018. zaprimila prigovor Italije. Obrazloženu izjavu o prigovoru Komisija je zaprimila 5. srpnja 2018. Italija se usprotivila izmjeni ograničenja u pogledu označivanja koja se odnose na upotrebu prijevoda zaštićenog naziva. Pozivajući se na članak 10. stavak 1. točku (c) Uredbe (EU) br. 1151/2012, Italija je navela da bi odobrenje upotrebe prijevoda zaštićenog naziva, iako u kombinaciji sa zaštićenim nazivom na njemačkom, ugrozilo opstojnost posve ili djelomično identičnog naziva (Südtiroler Speck/Speck Alto Adige (ZOZP)).

                     (5)

                     S obzirom na to da je taj prigovor smatrala prihvatljivim, Komisija je dopisom od 16. kolovoza 2018. pozvala Austriju i Italiju da provedu odgovarajuća savjetovanja tijekom razdoblja od tri mjeseca kako bi postigle međusobni sporazum u skladu sa svojim unutarnjim postupcima.

                     (6)

                     Među strankama je postignut sporazum. Dopisom od 30. kolovoza 2018. Austrija je Komisiju obavijestila o rezultatima sporazuma. Austrija i Italija sporazumjele su se da bi pravila o označivanju za specifikaciju proizvoda naziva „Tiroler Speck” (ZOZP) trebala i dalje sadržavati zabranu upotrebe prijevoda zaštićenog imena pri označivanju. S obzirom na navedeno valja zaključiti da je u pogledu pravila o označivanju navedenim sporazumom zamijenjen zahtjev za izmjenu.

                     (7)

                     U skladu s točkom 5.5. objavljenog zahtjeva za izmjenu odredbe o označivanju specifikacije proizvoda trebale su se zamijeniti sljedećim:
                     „Na svakoj jedinici koja je pakirana i spremna za prodaju na istaknutom mjestu i na čitljiv i neizbrisiv način moraju se navesti broj gospodarstva, identifikacijska oznaka serije u obliku broja serije ili datuma te riječi ‚Tiroler Speck ZOZP’.

                        Osim toga, može se navesti i dio mesa koji je upotrijebljen i/ili regija proizvođača unutar definiranog zemljopisnog područja. Primjeri označivanja: — ‚slanina Tiroler Speck ZOZP’, — ‚Tiroler Speck ZOZP – proizvedeno od buta’, — ‚Tiroler Speck ZOZP – leđna slanina iz Zillertala’, — ‚Tiroler Speck ZOZP – proizvedeno od svinjskog trbuha, iz regije Ötztal’.

                        Može se upotrebljavati oznaka na službenom jeziku sporazumijevanja područja na kojem se proizvod stavlja na tržište pod uvjetom da se navede i njemački izraz ‚Tiroler Speck ZOZP’.

                     Mogu se navesti i imena, nazivi poduzeća i trgovačke marke, pod uvjetom da se takvim pakiranjem ne dovodi u zabludu.”

                     (8)

                     U zahtjevu za izmjenu te su izmjene obrazložene na sljedeći način:
                     „Detaljna i opsežna pravila o označivanju doprinose poboljšanju transparentnosti i kvalitete informacija koje se pružaju potrošačima. Uređena je i upotreba dodatnih informacija kako bi se preciznije naveo dio mesa koji je upotrijebljen i/ili regija proizvođača unutar definiranog zemljopisnog područja, tako da je istaknuto regionalno podrijetlo proizvoda te je naveden detaljniji opis proizvoda uključivanjem dodatnih informacija o upotrijebljenim dijelovima mesa. Time se potrošačima pružaju točniji opis proizvoda i preciznije informacije.”

                     (9)

                     U skladu s navedenim sporazumom odredba o označivanju iz specifikacije proizvoda zamjenjuje se sljedećim:
                     „Na svakoj jedinici koja je pakirana i spremna za prodaju na istaknutom mjestu i na čitljiv i neizbrisiv način mora se navesti broj gospodarstva, identifikacijska oznaka serije u obliku broja serije ili datuma te naziv zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla ‚Tiroler Speck’. Naziv zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla ‚Tiroler Speck’ ne smije se prevoditi na druge jezike.

                        Odmah nakon naziva zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla ‚Tiroler Speck’ mora biti naveden izraz ‚zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla’ i/ili pokrata ‚ZOZP’, koji mogu biti navedeni i na jeziku sporazumijevanja koji nije njemački, umjesto ili pored njemačke verzije.

                        Radi boljeg informiranja potrošača izrazi kojima se opisuje proizvod, među ostalim upotrijebljeni dio mesa (‚slanina’, ‚leđna slanina’, ‚trbušna slanina’; ili ‚proizvedeno od buta’, ‚proizvedeno od svinjskih leđa’, ‚proizvedeno od svinjskog trbuha’) također mogu biti navedeni na jeziku sporazumijevanja zemlje u kojoj se proizvod stavlja na tržište. Međutim, ti izrazi moraju biti jasno odijeljeni od zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla ‚Tiroler Speck’. To se može postići navođenjem izraza u različitim redcima, pri čemu se mora ostaviti dovoljan razmak između redaka. Međutim, kad je riječ o ‚tehničkim oznakama’, zbog ograničenosti prostora možda neće biti moguće razdvojiti dva izraza u zasebne retke.

                        Ne dovodeći u pitanje obvezu jasnog razlikovanja zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla od dodatnog opisnog naziva, u slučaju takozvanih ‚tehničkih oznaka’, tj. oznaka koje se obično stavljaju na poleđinu proizvoda koji je pakiran i spreman za stavljanje na tržište, može se dogoditi da zbog ograničenosti prostora razdvajanje dvaju izraza u zasebne retke nije moguće.

                        Prijevodi upućivanja na regiju Tirol kao mjesto podrijetla ne smiju se dodavati izrazima koji opisuju proizvod.

                        Može se navesti i regija proizvođača unutar definiranog zemljopisnog područja, ali to navođenje mora biti odijeljeno od zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla ‚Tiroler Speck’ i od izraza ‚zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla’ i/ili pokrate ‚ZOZP’.

                        Mogu se navesti i imena, nazivi poduzeća i trgovačke marke ako se time kupca ne dovodi u zabludu.”

                     (10)

                     Obrazloženje tih izmjena koje se navodi u sporazumu i smatra dijelom zahtjeva za izmjenu, kako je izmijenjen sporazumom, glasi kako slijedi:
                     „S jedne strane, osigurat će se da se zaštićeni naziv ‚Tiroler Speck’ i dalje upotrebljava samo u verziji koja je upisana u registar. S druge strane, traženom izmjenom predviđaju se dodatne opisne informacije o proizvodu, koje se odnose na upotrijebljeni dio mesa i na regiju proizvođača unutar definiranog zemljopisnog područja. Time će se kupcima pružati iscrpne i transparentne informacije u smislu Uredbe (EU) br. 1169/2011 te detaljnije informacije o zaštićenoj oznaci zemljopisnog podrijetla ‚Tiroler Speck’. Kao primjeri mogu se navesti sljedeći izrazi: ‚Tiroler Speck ZOZP – slanina – iz Zillertala’, ‚Tiroler Speck ZOZP – proizvedeno od buta’, ‚slanina Tiroler Speck ZOZP’.”

                     (11)

                     Budući da je sporazum između Austrije i Italije u skladu s odredbama Uredbe (EU) br. 1151/2012 i sa zakonodavstvom EU-a, njegov bi se sadržaj trebao uzeti u obzir.

                     (12)

                     U skladu s time izmijenjen je jedinstveni dokument. Izmjene jedinstvenog dokumenta uvedene na temelju sporazuma nisu značajne i u svakom slučaju njima se odredba o označivanju na koju je uložen prigovor vraća u prvotno stanje. Stoga nije potrebno ponavljanje razmatranja predviđeno člankom 51. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Međutim, trebalo bi objaviti pročišćeni tekst jedinstvenog dokumenta u informativne svrhe.

                     (13)

                     S obzirom na navedeno Komisija smatra da bi trebalo odobriti izmjenu kako je izmijenjena sporazumom,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.
            Odobravaju se izmjene specifikacije objavljene u Službenom listu Europske unije u pogledu naziva „Tiroler Speck” (ZOZP), kako su izmijenjene u skladu ovom Uredbom. Pročišćeni jedinstveni dokument nalazi se u Prilogu ovoj Uredbi.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 21. lipnja 2019.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

            (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1065/97 od 12. lipnja 1997. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 1107/96 o registraciji zemljopisnih oznaka i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim u članku 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92 (SL L 156 od 13.6.1997., str. 5.).

            (3)  SL C 46, 8.2.2018., str. 8.

            PRILOG
            „TIROLER SPECK”

               EU br.: PGI-AT-02162 – 8.8.2016.

               ZOI ( )

               ZOZP (X)

            1.   Naziv

            „Tiroler Speck”
            2.   Država članica ili treća zemlja

            Austrija
            3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

            3.1.   Vrsta proizvoda

            Razred 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)
            3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

            Slanina sa ZOZP-om „Tiroler Speck” suhomesnati je proizvod proizveden tradicionalnom obrtničkom metodom od svinjskog mesa i to buta, leđa, trbuha, plećke ili vrata bez kosti, suho soljen, začinjen posebnom mješavinom začina koja uključuje barem borovicu, crni papar i češnjak, salamuren, hladno dimljen u skladu s postupkom koji je specifičan za predmetnu regiju, pri čemu se upotrebljava barem 50 % drva bukve ili jasena, te potom sušen na zraku. Vanjska je boja tamnosmeđa, dok je površina reza crvenkasta s bijelim slojem masnog tkiva. Miris je intenzivno i aromatično pikantan s osjetno zrelim notama i aromom dima. Okus je blago pikantan, prelazi iz jasnih i prepoznatljivih dimnih nota do punog mesnog okusa te je zaokružen prepoznatljivom slanoćom.
            Fizikalno-kemijska i mikrobiološka svojstva:

                        omjer vode i bjelančevina: najviše 1,7 (tolerancija + 0,2)

                        udio soli (NaCl): najviše 5,0 % (tolerancija + 1,5 % [u sredini] + 2,0 % [na rubu])

                  Slanina „Tiroler Speck” proizvodi se isključivo na definiranom zemljopisnom području i u svojem je konačnom obliku dostupna pakirana vakuumiranjem ili u kontroliranoj atmosferi i to u nenarezanom obliku, u dijelovima ili u kriškama.
            3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

            Dijelovi mesa koji se upotrebljavaju za slaninu sa ZOZP-om „Tiroler Speck” podrijetlom su iz Europske unije, a uključuju but s kožom, s gornjim dijelom ili bez njega, leđa s kožom, trbuh s kožom (s mekim kostima ili bez njih), podlopaticu s kožom i vrat bez kože, a sa svih tih dijelova uklonjene su kosti te su rezani u skladu s dobrom proizvodnom praksom.
            3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

            Sve proizvodne faze (od soljenja do konačnog proizvoda) odvijaju se na definiranom zemljopisnom području.
            3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

            Slaninu sa ZOZP-om „Tiroler Speck” mora rezati specijalist s izobrazbom u području proizvodnje slanine sa ZOZP-om „Tiroler Speck”, koji je poznat kao „Tiroler Speckmeister”, ili se ta slanina mora rezati pod njegovim nadzorom. Tijekom rezanja svaka se dovršena serija mora podvrgnuti osjetilnoj analizi kako bi se osiguralo da ne postoje neželjena odstupanja u boji ili okusu. Ako postoje nedostaci (kao što su truljenje, nedostaci u boji ili nepoželjno sušenje rubova), moraju se odmah poduzeti mjere kako bi se prilagodili kontrolni parametri (kao što su temperatura, vlažnost zraka ili trajanje svake faze postupka) za serije ili jedinice koje su još u postupku proizvodnje. Kako bi se omogućilo brzo osiguravanje kvalitete, aktivnosti u pogledu proizvodnje pakiranih jedinica slanine sa ZOZP-om „Tiroler Speck” provode se isključivo u okviru proizvodnog gospodarstva ili skupine gospodarstava (tj. poduzeće s gospodarstvima na više lokacija od kojih svako provodi pojedinačne faze proizvodnje slanine sa ZOZP-om „Tiroler Speck” ili poduzeće s više poštanskih adresa u istom okrugu).
            Kako bi se izbjegli štetni učinci oksidacije ili sušenja, ili mikrobiološko kvarenje uslijed rasta plijesni, te time izbjegao gubitak na kvaliteti, vrijeme između rezanja i pakiranja mora biti kratko, zbog čega se pakiranje slanine sa ZOZP-om „Tiroler Speck”, koja se pakira vakuumiranjem ili u kontroliranoj atmosferi i to u nenarezanom obliku, u dijelovima ili kriškama, mora odvijati unutar definiranog zemljopisnog područja. Međutim, ako je zbog posebnih aranžmana potrebno razdoblje skladištenja prije početka rezanja, slanina mora biti pakirana isključivo vakuumiranjem ili u kontroliranoj atmosferi (prvo pakiranje) kako bi se izbjegao gubitak kvalitete zbog daljnjeg sušenja ili mikrobiološkog kvarenja uslijed rasta plijesni. Slanina sa ZOZP-om „Tiroler Speck” nakon toga se reže na dijelove za domaću upotrebu ili joj se odstranjuje koža te se slanina priprema i reže na kriške ili se priprema za „kuhinjsku upotrebu” te se pakira vakuumiranjem ili u kontroliranoj atmosferi (konačno pakiranje).
            Slanina sa ZOZP-om „Tiroler Speck” može se prodavati u nenarezanom obliku u trgovinama u maloprodajnom prehrambenom sektoru pod uvjetom da se reže u prisutnosti kupca, da taj udio nenarezane slanine sa ZOZP-om „Tiroler Speck” ne premašuje 10 % serije proizvedene odgovarajućeg dana i da se pri provjeri tijekom postupka rezanja (na dijelove, kriške, kocke itd.) na preostaloj količini ne otkriju nikakvi znakovi da ta serija ima nedostatke koji bi upućivali na to da je slanina koja će se prodavati u nenarezanom obliku neispravna.
            3.6.   Posebna pravila označivanja proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

            Na svakoj jedinici koja je pakirana i spremna za prodaju na istaknutom mjestu i na čitljiv i neizbrisiv način mora se navesti broj gospodarstva, identifikacijska oznaka serije u obliku broja serije ili datuma te naziv zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Tiroler Speck”. Naziv zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Tiroler Speck” ne smije se prevoditi na druge jezike.
            Odmah nakon naziva zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Tiroler Speck” mora biti naveden izraz „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” i/ili pokrata „ZOZP”, koji mogu biti navedeni i na jeziku sporazumijevanja koji nije njemački, umjesto ili pored njemačke verzije.
            Izrazi kojima se opisuje proizvod, među ostalim upotrijebljeni dio mesa („slanina”, „leđna slanina”, „trbušna slanina”; ili „proizvedeno od buta”, „proizvedeno od svinjskih leđa”, „proizvedeno od svinjskog trbuha”) također mogu biti navedeni na jeziku sporazumijevanja zemlje u kojoj se proizvod stavlja na tržište. Međutim, ti izrazi moraju biti jasni odijeljeni od zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Tiroler Speck”. To se može postići navođenjem izraza u različitim redcima, pri čemu se mora ostaviti dovoljan razmak između redaka. Međutim, kad je riječ o „tehničkim oznakama”, zbog ograničenosti prostora možda neće biti moguće razdvojiti dva izraza u zasebne retke.
            Prijevodi upućivanja na regiju Tirol kao mjesto podrijetla ne smiju se dodavati izrazima koji opisuju proizvod.
            Može se navesti i regija proizvođača unutar definiranog zemljopisnog područja, ali to navođenje mora biti odijeljeno od zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Tiroler Speck” i od izraza „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” i/ili pokrate „ZOZP”.
            Mogu se navesti i imena, nazivi poduzeća i trgovačke marke ako se time kupca ne dovodi u zabludu.
            4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

            Pokrajina Tirol.
            5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

            U planinskom krajoliku Tirola, koji karakteriziraju poljoprivredne površine, proizvodnja slanine kao način očuvanja svježeg mesa razvijala se i usavršavala tijekom brojnih generacija. Znanje o posebnim receptima za začine i o tradicionalnim metodama proizvodnje slanine „Tiroler Speck” svaka je generacija poljoprivrednika prenosila na svoju djecu. Iz te tradicije, koja se prenosila s osobe na osobu, nastao je općeprihvaćeni standard današnje komercijalne proizvodnje slanine „Tiroler Speck”. Sušenje na čistom tirolskom planinskom zraku, blago dimljenje upotrebom posebnih mješavina začina te drva bukve ili jasena nužne su sastavnice proizvodnog postupka, koji je poseban, odnosno specifičan za predmetnu regiju i zahvaljujući kojem slanina „Tiroler Speck” ima svoj karakterističan tamnosmeđi izgled. Uz iznimku slanine „Schopfspeck” [vratna slanina], na površini reza vidjeti se bijelo masno tkivo, a meso je intenzivne crvene boje te postaje tamnije prema krajevima. Nedvojbene karakteristike tog proizvoda njegova su pikantna aroma s prepoznatljivim zrelim notama i njegov lagano začinjen okus s dimnim i slanim notama kojima je u temelju aroma svinjetine. Unutar tog šireg okvira česte su regionalne varijacije i suptilne razlike u organoleptičkim svojstvima, ovisno o kulturnim posebnostima koje su se ukorijenile u određenim regijama i dolinama definiranog zemljopisnog područja. U skladu s time, određeni aspekti tipične prirode proizvoda, kao što su profil okusa ili naznake okusa dimljenog drva, poprimaju regionalne karakteristike, što ne utječe na opći identitet slanine sa ZOZP-om „Tiroler Speck” niti ga mijenja.
            Tradicionalna metoda proizvodnje koja se razvila u tom zemljopisnom području temelji se na stručnom znanju proizvođača koje se prenosilo stoljećima.
            Znanje i obrtnička tradicija specijalista Tiroler Speckmeister osiguravaju očuvanje visoke kvalitete tog proizvoda. Stoljeća praktičnog iskustva specijalista Tiroler Speckmeister u pogledu učinaka koje sirovine i klimatski uvjeti imaju na kvalitetu proizvoda (uključujući znanje o negativnim čimbenicima utjecaja, uzrocima abnormalnosti, stalno promjenjivim svojstvima sirovina i čimbenicima iz okoliša te uzajamnim učincima proizvodnih parametara) imaju bitnu ulogu u postizanju visokog standarda kvalitete konačnog proizvoda. Trajanje postupka sušenja na zraku stoga mjeri Tiroler Speckmeister na temelju trenutačnih klimatskih uvjeta u regiji i veličine komada mesa. To se radi kako bi se osiguralo oprezno provođenje postupka sušenja i nenarušena kvaliteta proizvoda sa svim njegovim karakterističnim značajkama (tamnosmeđa vanjska boja, srednje tvrda do tvrda tekstura, okus borovice s prepoznatljivim slanim notama i aromom dima).
            Nadzorom nad postupkom proizvodnje koji provodi Tiroler Speckmeister, koji redovito prolazi kroz dodatnu specijalističku izobrazbu, sprečavaju se mogući štetni učinci na proizvod te gubitak kvalitete.

               Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

            (članak 6. stavak 1. drugi podstavak Uredbe)
            https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/tirolerspeck/