title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1051/2014 оd 2. listopada 2014. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pomelo de Corse (ZOZP))

text:
               8.10.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 292/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1051/2014
   оd 2. listopada 2014.
   o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pomelo de Corse (ZOZP))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Francuske za upis naziva „Pomelo de Corse” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Pomelo de Corse” potrebno je upisati u registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv „Pomelo de Corse” (ZOZP) upisuje se u registar.
   Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014. (3).
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 2. listopada 2014.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Dacian CIOLOȘ

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  SL C 125, 26.4.2014., str. 15.

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/638 оd 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1484/95 u vezi s određivanjem reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja

text:
               24.4.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 106/14

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/638
   оd 22. travnja 2015.
   o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1484/95 u vezi s određivanjem reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (1) (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007, a posebno njezin članak 183. točku (b),
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 510/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o utvrđivanju trgovinskih aranžmana primjenjivih na određenu robu dobivenu preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (2) (EZ) br. 1216/2009 i (EZ) br. 614/2009, a posebno njezin članak 5. stavak 6. točku (a),
   budući da:

               (1)

               Uredbom Komisije (EZ) br. 1484/95 (3) utvrđena su detaljna pravila za provedbu sustava dodatnih uvoznih carina i određene su reprezentativne cijene u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja.

               (2)

               Iz redovitog praćenja podataka na temelju kojih se određuju reprezentativne cijene za proizvode od mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja proizlazi da je reprezentativne uvozne cijene za određene proizvode potrebno izmijeniti, uzimajući u obzir razlike u cijeni ovisno o podrijetlu.

               (3)

               Uredbu (EZ) br. 1484/95 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               (4)

               Budući da je potrebno osigurati što skoriju primjenu ove mjere nakon što ažurirani podaci postanu dostupni, ova Uredba trebala bi stupiti na snagu na dan objave,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog I. Uredbi (EZ) br. 1484/95 zamjenjuje se tekstom u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 22. travnja 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 150, 20.5.2014., str. 1.

      (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1484/95 od 28. lipnja 1995. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu sustava dodatnih uvoznih carina i određivanju dodatnih uvoznih carina u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja te stavljanju izvan snage Uredbe br. 163/67/EEZ (SL L 145, 29.6.1995., str. 47.).

      PRILOG

            „PRILOG I.

                        Oznaka KN

                        Naziv robe

                        Reprezentativna cijena
                        (EUR/100 kg)

                        Jamstvo u skladu s člankom 3.
                        (EUR/100 kg)

                        Podrijetlo (1)

                        0207 12 10

                        Trupovi pilića pod nazivom ‚70 % piletina’, smrznuti

                        135,5

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        Trupovi pilića pod nazivom ‚65 % piletina’, smrznuti

                        151,2

                        0

                        AR

                        165,1

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                        Rezani dijelovi peradi vrste Gallus domesticus bez kostiju, smrznuti

                        324,1

                        0

                        AR

                        236,2

                        19

                        BR

                        356,1

                        0

                        CL

                        306,4

                        0

                        TH

                        0207 14 50

                        Pileća prsa, smrznuta

                        218,8

                        0

                        BR

                        0207 27 10

                        Rezani dijelovi puretine bez kostiju, smrznuti

                        332,5

                        0

                        BR

                        344,4

                        0

                        CL

                        0408 91 80

                        Jaja bez ljuske, sušena

                        381,1

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Pripravci nekuhane peradi vrste Gallus domesticus

                        279,4

                        2

                        BR

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom ‚ZZ’ označava se ‚drugo podrijetlo’.”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2320 оd 8. prosinca 2015. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

text:
               12.12.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 328/62

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2320
   оd 8. prosinca 2015.
   o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (a),
   budući da:

               (1)

               Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi (EEZ) br. 2658/87 potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

               (2)

               Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na kombiniranoj nomenklaturi ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, a u cilju primjene tarifa i drugih mjera povezanih s trgovinom robom.

               (3)

               U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u prvom stupcu tablice u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je razvrstati pod odgovarajuću oznaku KN iz drugog stupca, a na temelju razloga navedenih u trećem stupcu te tablice.

               (4)

               Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) tijekom određenog razdoblja osoba kojoj su izdane obvezujuće tarifne informacije za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, može nastaviti navoditi te informacije. To razdoblje trebalo bi trajati tri mjeseca.

               (5)

               Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Roba iz prvog stupca tablice u Prilogu razvrstava se u okviru kombinirane nomenklature pod oznaku KN iz drugog stupca te tablice.
   Članak 2.
   Obvezujuće tarifne informacije koje nisu u skladu s ovom Uredbom mogu se nastaviti navoditi u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 8. prosinca 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Heinz ZOUREK

            Glavni direktor za oporezivanje i carinsku uniju

      (1)  SL L 256, 7.9.1987., str. 1.

      (2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 19.10.1992., str. 1.).

      PRILOG

                  Opis robe

                  Razvrstavanje
                  (oznaka KN)

                  Razlozi

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Proizvod od sjajne tkane prozirne tkanine (100 % poliester), koja na sebi ima strojem vezeni ukrasni detalj, namotan na potporne kaleme duljine 300 cm.
                  Jedan od dva duga ruba proizvoda porubljen je dvostrukim lančanim šavom u kojem je olovna žica prekrivena tkaninom provučena kroz prolaz u šavu. Na suprotnom je rubu gusto tkani porub kojim se sprečava paranje tkanine, a krajevi potke izlaze iz tkanja u obliku resa.
                  Duljina tkanine koju se odreže s kalema odgovara širini buduće zavjese. Ta tkanina preoblikuje se u zavjesu jednostavno, rezanjem kod gusto tkanog poruba do potrebne duljine zavjese i porubljivanjem te strane i dviju strana koje su odrezane s kalema. Rub porubljen dvostrukim lančanim šavom tvori dno zavjese i ostaje onakav kakav je bio na kalemu.
                  Vidjeti slike (1).

                  6303 92 90

                  Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima za tumačenje kombinirane nomenklature 1, 2 (a) i 6, napomenom 7 (d) uz odsjek XI i nazivom oznaka KN 6303, 6303 92 i 6303 92 90.
                  Proizvod ima glavne značajke gotove zavjese iz tarifnog broja 6303 jer je očito prikladan za preoblikovanje u zavjesu manjim zahvatima. Nakon što se tkanina odreže s kalema, potrebni su samo manji zahvati, odnosno rezanje do željene veličine te porubljivanje (vidjeti i Objašnjenja harmoniziranog sustava za tarifni broj 6303, drugi stavak).
                  Nedovršeni proizvod smatra se gotovim jer već ima jedan porubljeni rub (rub porubljen dvostrukim lančanim šavom).
                  Proizvod se stoga razvrstava pod oznaku KN 6303 92 90 kao zavjesa od sintetičkih vlakana.

                  1

                  2

                  3

         (1)  Slike služe isključivo u informativne svrhe.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1046 оd 28. lipnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica od molibdena podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

text:
                  29.6.2016

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 170/19

            PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1046
      оd 28. lipnja 2016.
      o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica od molibdena podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
      budući da:
      A.   POSTUPAK
      1.   Mjere na snazi

                  (1)

                  Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe, Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 511/2010 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu („početne mjere”) na uvoz određenih žica od molibdena podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „predmetna zemlja”).

                  (2)

                  Početne mjere provedene su u obliku pristojbe prema vrijednosti od 64,3 %.

                  (3)

                  Nakon dva ispitna postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera provedena 2012. i 2013., početne mjere najprije su proširene na uvoz žica od molibdena poslanih iz Malezije (3), a zatim na uvoz žica od molibdena iz NRK-a s masenim udjelom molibdena od najmanje 97 %, poprečnog presjeka između 1,35 mm i 4,0 mm (4). Mjere su 30. listopada 2015., nakon trećeg ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera, proširene na žice od molibdena s masenim udjelom molibdena od najmanje 97 %, poprečnog presjeka između 4,0 mm i 11,0 mm (5).

            2.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

                  (4)

                  Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (6) antidampinških mjera koje su na snazi Komisija je primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

                  (5)

                  Zahtjev je dostavilo poduzeće Plansee SE („podnositelj zahtjeva”), glavni proizvođač žice od molibdena u Uniji, koji čini 90 % ukupne proizvodnje u Uniji.

                  (6)

                  Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.

                  (7)

                  Komisija je 12. lipnja 2015. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe kako bi utvrdila postoji li vjerojatnost da bi istek mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete. Obavijest je objavila u Službenom listu Europske unije
                      (7) („Obavijest o pokretanju postupka”).

            3.   Zainteresirane strane

                  (8)

                  Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače u Uniji, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i kineska nadležna tijela o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera te ih je pozvala na sudjelovanje.

                  (9)

                  Sve zainteresirane strane imale su priliku očitovati se o pokretanju revizije i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

            3.1.   Odabir uzorka

                  (10)

                  U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

            (a)   Odabir uzorka uvoznika

                  (11)

                  Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

                  (12)

                  Nijedan uvoznik nije se javio i dostavio podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka.

            (b)   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

                  (13)

                  S obzirom na očito velik broj proizvođača izvoznika iz NRK-a, u Obavijesti o pokretanju postupka bio je predviđen odabir uzorka.

                  (14)

                  Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke utvrđene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije NRK-a pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da s njima kontaktira.

                  (15)

                  Samo je jedno poduzeće iz NRK-a 29. lipnja 2015. dostavilo popunjeni obrazac za odabir uzorka. Međutim, u podacima koje je to poduzeće dostavilo naznačeno je da nije bilo izvoza predmetnog proizvoda u Uniju kako je definiran u uvodnoj izjavi 23. u nastavku, nego samo žice od molibdena poprečnog presjeka većeg od 4,0 mm. Poduzeće je zatim 25. kolovoza 2015. pozvano da dostavi primjedbe ili podatke u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Poduzeće međutim nije odgovorilo na taj poziv. Usto je predmetno poduzeće u toj fazi ispitnog postupka bilo uključeno u ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera koji je doveo do donošenja Uredbe (EU) 2015/1952. Komisija je na temelju svega navedenoga zaključila da to poduzeće ne bi trebalo biti odabrano u uzorak.

                  (16)

                  Budući da se nijedan drugi kineski proizvođač izvoznik nije javio, odabir uzorka nije bio potreban.

            3.2.   Upitnici i posjeti radi provjere

                  (17)

                  Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i posljedične štete te za određivanje interesa Unije.

                  (18)

                  Komisija je poslala upitnik dvama poznatim proizvođačima u Uniji. Jedan proizvođač iz Unije (Plansee SE), koji čini oko 90 % ukupne prodaje industrije Unije, dostavio je odgovor na upitnik. Drugi proizvođač iz Unije izrazio je 11. svibnja 2015. želju da ostane neutralan u ispitnom postupku te nije dostavio odgovor na upitnik koji je primio 12. lipnja 2015.

                  (19)

                  Upitnik nije dostavljen kineskim proizvođačima izvoznicima jer, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 13. do 16., nijedan od njih nije se javio.

                  (20)

                  Komisija je poslala upitnik devetorici korisnika koji su se javili nakon pokretanja postupka i primila pet odgovora od korisnika proizvoda iz postupka revizije.

                  (21)

                  Obavljen je jedan posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe i to na lokaciji proizvođača iz Unije, poduzeća Plansee SE, u Austriji.

            4.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                  (22)

                  Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2014. do 31. ožujka 2015. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

            B.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
      1.   Predmetni proizvod

                  (23)

                  Predmetni proizvod jest žica od molibdena, s masenim udjelom molibdena od najmanje 99,95 %, poprečnog presjeka između 1,35 mm i 4,0 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 8102 96 00.

            2.   Istovjetni proizvod

                  (24)

                  Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva te iste osnovne namjene:

                              —

                              predmetni proizvod,

                              —

                              proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

                  (25)

                  Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

            C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
      1.   Uvodne napomene

                  (26)

                  U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je postoji li damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.

                  (27)

                  Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 16., u postojećem ispitnom postupku nije surađivao ni jedan kineski proizvođač izvoznik te su se stoga morali upotrijebiti raspoloživi podaci u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

                  (28)

                  U tom su pogledu kineska nadležna tijela propisno obaviještena da bi Komisija zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika za nalaze u pogledu NRK-a mogla primijeniti članak 18. Osnovne uredbe. U vezi s time nisu primljene nikakve primjedbe.

                  (29)

                  Na temelju toga i u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe, nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili su se na dostupnim podacima. U tu svrhu upotrijebljeni su zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, statistički podaci Eurostata, podaci koje su države članice prikupile u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) te podaci prikupljeni u ranijim predmetima (vidjeti uvodnu izjavu 3.) o istom predmetnom proizvodu. Analizirana je i Kineska statistička baza podataka o izvozu. Međutim, analiza je pokazala da njezina struktura kodiranja za predmetni proizvod nije dovoljno precizna da bi mogla dati pouzdane podatke. Stoga se taj izvor podataka nije mogao iskoristiti.

            2.   Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

      2.1.   Analogna zemlja

                  (30)

                  U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost određuje se na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u nekoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva. Stoga je bilo potrebno odabrati treću zemlju tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”).

                  (31)

                  U početnom ispitnom postupku SAD je odabran kao analogna zemlja. U Obavijesti o pokretanju ovoga postupka Komisija je predložila Indiju kao analognu zemlju jer proizvođač iz SAD-a ne proizvodi žicu od molibdena još od razdoblja ispitivanja u početnom ispitnom postupku. Komisija je pozvala strane da iznesu primjedbe u pogledu primjerenosti tog izbora, ali nijedna strana nije dostavila primjedbe.

                  (32)

                  Komisija je tražila podatke o proizvođačima žice od molibdena u drugim mogućim analognim zemljama i stupila je u kontakt s Indijom, Japanom, Meksikom, Ukrajinom i SAD-om pozivajući sve poznate proizvođače žice od molibdena u tim zemljama da dostave potrebne podatke.

                  (33)

                  Nijedno poduzeće s kojim je u tim zemljama stupila u kontakt nije pristalo surađivati u ispitnom postupku. Štoviše, nije bilo nikakvih naznaka proizvodnje žice od molibdena u drugim zemljama. Stoga se Komisija morala prebaciti na tržište Unije kao na jedinu moguću opciju za određivanje uobičajene vrijednosti, u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

            2.2.   Uobičajena vrijednost

                  (34)

                  Podaci o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda na tržištu Unije dobiveni od oba proizvođača iz Unije upotrijebljeni su kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti primjenjive na proizvođače izvoznike iz NRK-a.

                  (35)

                  U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam prodaje industrije Unije istovjetnog proizvoda na tržištu Unije bio reprezentativan u razdoblju ispitnog postupka revizije. Smatra se da je ta prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam prodaje nepovezanim kupcima činio najmanje 5 % ukupnog obujma kineske izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Na toj je osnovi prodaja istovjetnog proizvoda industrije Unije na tržištu Unije bila reprezentativna.

                  (36)

                  Ispitnim postupkom utvrđeno je da je ponderirana prosječna prodajna cijena industrije Unije bila profitabilna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te da se stoga može smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe.

                  (37)

                  Prodaja industrije Unije na tržištu Unije bila je profitabilna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i ostvarena je u reprezentativnim količinama. Stoga se uobičajena cijena temelji na prodajnoj cijeni istovjetnog proizvoda koju industrija Unije naplaćuje nezavisnim kupcima u Uniji.

            2.3.   Izvozna cijena

                  (38)

                  Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 27., izvozna se cijena zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika temeljila na dostupnim podacima, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno podacima iz „baze podataka iz članka 14. stavka 6.” unakrsno provjerenima s podacima dostavljenima u zahtjevu i statističkim podacima Eurostata.

            2.4.   Usporedba

                  (39)

                  Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijene franko tvornica. Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, nisu se mogle utvrditi vrste proizvoda koji su se izvozili iz NRK-a. Stoga nije bila moguća usporedba prema vrsti proizvoda. U slučajevima u kojima je to bilo opravdano kako bi se osigurala primjerena usporedba, izvozna cijena i uobičajena vrijednost prilagođene su tako što su u obzir uzete razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za troškove prijevoza (domaći i prekooceanski prijevoz), troškove osiguranja i naknade carinjenja i to na temelju podataka prikupljenih u početnom ispitnom postupku.

            2.5.   Dampinška marža

                  (40)

                  Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom, kako je prethodno utvrđena, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

                  (41)

                  Na temelju toga, ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak cijene s troškovima, osiguranjem, vozarinom („CIF”) na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je više od 49,6 %.

            3.   Razvoj uvoza u slučaju ukidanja mjera

                  (42)

                  Komisija je nakon nalaza dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije analizirala postoji li vjerojatnost nastavka dampinga ako se dopusti istek mjera. Analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u, kretanje kineskog izvoza u ostalim trećim zemljama te privlačnost tržišta Unije.

            3.1.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u

                  (43)

                  Budući da nisu postojali nikakvi javno dostupni podaci i da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u utvrđeni su na temelju procjena koje je podnositelj zahtjeva dostavio u svojem zahtjevu, koje su se temeljile na njegovu poznavanju tržišta. Te su se procjene mogle unakrsno provjeriti s podacima prikupljenima tijekom početnog ispitnog postupka i ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera zaključenih u listopadu 2015., koji su navedeni u uvodnoj izjavi 3. i utvrđeno je da su bile razumne.

                  (44)

                  Na temelju toga, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvodni kapacitet bio je oko 3 400 tona, godišnja proizvodnja bila je oko 750 tona, a rezervni kapacitet bio je oko 2 650 tona. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije procijenjeni rezervni kapacitet činio je višestruku potrošnju u Uniji. Zbog privlačnosti tržišta Unije, opisane u nastavku u uvodnim izjavama 48. i 50., postoji vjerojatnost da će znatan dio tog rezervnog kapaciteta biti iskorišten za proizvodnju za izvoz u Uniju.

                  (45)

                  Na temelju procijenjenog znatnog rezervnog kapaciteta u NRK-u može se pretpostaviti da postoji znatan potencijal za povećanje izvoza kineskih proizvođača. Potrošnja žice od molibdena uvelike ovisi o proizvodnji ručnih mjenjača za automobilsku industriju i proizvodnju kamiona. Iako je točno da bi s obzirom na rastući automobilski sektor u NRK-u potrošnja žice od molibdena na kineskom domaćem tržištu mogla porasti, rezervni kapacitet uvelike premašuje potrošnju u Uniji. Stoga je čak i pod pretpostavkom rasta domaće potrošnje u NRK-u vjerojatno da će rezervni kapaciteti i nadalje biti znatni, uz veliki izvozni potencijal. Osim toga, poslovni potencijal za povećanje potražnje na drugim važnim proizvodnim tržištima automobilskog sektora, kao što su SAD, Japan, Koreja i Južna Amerika, relativno je mali jer su ta tržišta uglavnom usmjerena na automatske mjenjače u kojima se ne upotrebljava žica od molibdena.

                  (46)

                  S obzirom na veliki rezervni kapacitet u NRK-u i ograničenu potražnju za proizvodom na velikim tržištima ostalih trećih zemalja, kao i činjenicu da domaća kineska potrošnja vjerojatno neće apsorbirati veliki dio toga rezervnog kapaciteta, dopuštanje isteka mjera u Uniji bilo bi za kineske izvoznike snažan poticaj za preusmjeravanje njihova izvoza prema tržištu Unije.

            3.2.   Kretanje kineskoga izvoza u ostalim trećim zemljama

                  (47)

                  Javni podaci o prosječnim kineskim cijenama izvoza na tržišta trećih zemalja nisu dostupni. Podnositelj zahtjeva dostavio je dvije ponude kineskih izvoznih cijena za treća tržišta za ukupnu količinu od 20 tona, što je otprilike 6 % potrošnje Unije. U tim su ponudama iskazane cijene niže od trenutačnih cijena u Uniji. Usto je kinesko poduzeće iz uvodne izjave 15. u svojem obrascu za odabir uzorka navelo da je Južnoj Koreji prodalo zanemarivu količinu žice od molibdena najvećeg poprečnog presjeka većeg od 4,0 mm po cijeni nižoj od trenutačne cijene u Uniji.

            3.3.   Privlačnost tržišta Unije

                  (48)

                  Ispitnim postupkom pokazalo se da su kineski proizvođači izvoznici, uzimajući u obzir ranije dokazane prakse izbjegavanja mjera prethodno navedene u uvodnoj izjavi 3., uspjeli proširiti svoj ionako značajan tržišni udio i obujam uvoza na tržište Unije tijekom razmatranog razdoblja i to za 7 %, odnosno 9 %, kako je navedeno u tablici 2. u nastavku teksta. Kineski tržišni udio kretao se u rasponu od 15 % do 35 % tijekom razmatranog razdoblja.

                  (49)

                  Ranije prakse izbjegavanja mjera, povećanje tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja i njihova razina snažan su pokazatelj da je tržište Unije još uvijek privlačno kineskim izvoznicima.

                  (50)

                  Na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva, kineske cijene izvoza na tržište Unije više su od kineskih cijena izvoza na ostala treća tržišta. To upućuje na privlačnost tržišta Unije u smislu razina cijena jer se izvozom u Uniju ostvaruje veća dobit. Nadalje, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 45., s obzirom na tehničke razlike između automobilskih sektora na drugim velikim proizvodnim tržištima automobilskog sektora, izvoz žice od molibdena ograničen je na tržišta na kojima se u automobilskom sektoru upotrebljavaju ručni mjenjači, među kojima je tržište Unije jedno od najvećih. Uistinu, tržište Unije najveće je tržište žice od molibdena zbog svoje razvijene industrije osobnih i teretnih vozila u kojoj se još uvijek upotrebljavaju ručni mjenjači.

            3.4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

                  (51)

                  Zaključno, znatan procijenjeni rezervni kapacitet koji je raspoloživ u NRK-u i s time povezana sposobnost kineskih proizvođača izvoznika za povećanje obujma proizvodnje i izravne prodaje Uniji te privlačnost tržišta Unije upućuju na to da bi ukidanje mjera vjerojatno dovelo do znatnog povećanja izvoza u Uniju. S obzirom na dampinšku maržu koja je utvrđena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, vjerojatno je da će se i budući izvoz obavljati po vrlo niskim dampinškim cijenama. Stoga se smatra da postoji vrlo velika vjerojatnost nastavka dampinga ako se dopusti istek postojećih antidampinških mjera.

            D.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE
      1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                  (52)

                  U industriji Unije nije bilo većih strukturnih promjena nakon početnog ispitnog postupka. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni su proizvod proizvodila dva poznata proizvođača u Uniji. Oni čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

            2.   Potrošnja u Uniji

                  (53)

                  Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji tako što je zbrojila i. obujam prodaje dvaju proizvođača u Uniji na tržištu Unije i ii. ukupni obujam uvoza. Obujam uvoza iz NRK-a izračunan je tako što je obujam uvoza iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. dodan obujmu uvoza žice od molibdena kojim su izbjegnute mjere, a koji su utvrđeni u zadnjem ispitnom postupku za sprečavanje izbjegavanja mjera jer se u Uredbi (EU) 2015/1952 zbrajaju podaci iz prethodna dva ispitna postupka protiv izbjegavanja mjera iz uvodne izjave 3. te se stoga temelji na cjelovitom skupu podataka. U razmatranom razdoblju nije bilo uvoza iz ostalih trećih zemalja.

                  (54)

                  Budući da industriju Unije čine samo dva proizvođača, brojke su morale biti prikazane u obliku indeksa ili raspona radi zaštite povjerljivosti podataka.

                  (55)

                  Na temelju toga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

                     Tablica 1.

                     Indeks potrošnje u Uniji

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 104

                                 103

                                 102

                                             Izvor:

                                          podaci dobiveni od industrije Unije, baza podataka iz članka 14. stavka 6., zadnji ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera, Eurostat.

                  (56)

                  Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji ostala je relativno stabilna jer se povećala samo za 2 %. Točnije, potrošnja u Uniji povećala se za 4 % do 2013., a zatim se neznatno smanjila za 2 % od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije.

                  (57)

                  Relativno stabilna potrošnja žice od molibdena u Uniji može se uglavnom objasniti razvojem automobilske industrije u razmatranom razdoblju, koja je u istom razdoblju također ostala stabilna.

            3.   Uvoz iz predmetne zemlje

      3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

         Tablica 2.

         Indeks obujma uvoza i indeks tržišnog udjela

                  Zemlja

                  2012.

                  2013.

                  2014.

                  Razdoblje ispitnog postupka revizije

                  NRK

                  Obujam izvoza

                     Indeks (2012. = 100)

                     100

                     75

                     99

                     109

                  Tržišni udio

                     Indeks (2012.= 100)

                     100

                     72

                     97

                     107

                                 Izvor:

                              podaci dobiveni od industrije Unije, baza podataka iz članka 14. stavka 6., zadnji ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera, Eurostat.

                  (58)

                  Kako je opisano u uvodnoj izjavi 53., obujam uvoza iz NRK-a izračunan je tako što je obujam uvoza iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. dodan obujmu uvoza žice od molibdena kojim su izbjegnute mjere, a koji je utvrđen u zadnjem ispitnom postupku za sprečavanje izbjegavanja mjera. S obzirom na to da se potonji moraju smatrati povjerljivima (8), brojke u prethodnoj tablici 2. morale su biti prikazane u obliku indeksa.

                  (59)

                  Na temelju toga, obujam uvoza povećao se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Znatno je pao u 2013. (za 25 %) i od tada se stalno povećavao (za 46 % u razmatranom razdoblju u odnosu na 2013.).

                  (60)

                  Obujam uvoza predmetnog proizvoda u Uniju rastao je više od potrošnje u Uniji. To je dovelo do povećanja tržišnog udjela kineskog uvoza za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio pokazao je slične trendove kao i obujam uvoza. Točnije, tržišni udio smanjio se za 28 % u 2013. i povećao za 46 % u razdoblju ispitnog postupka revizije u odnosu na 2013., što je u skladu s padom obujma uvoza u 2013. i povećanjem obujma uvoza u 2014. i u razdoblju ispitnog postupka revizije.

                  (61)

                  Smanjenje obujma uvoza i tržišnog udjela u 2013. bilo je posljedica pokretanja ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera koji je doveo do proširenja konačnih antidampinških pristojbi na uvoz žice od molibdena na uvoz malo modificiranog proizvoda iz NRK-a (vidjeti uvodnu izjavu 3. – bilješku 3.).

                  (62)

                  Tržišni udio kineskog uvoza na početku razmatranog razdoblja bio je na znatnoj razini u rasponu od 15 % do 35 %. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 48., kineski proizvođači izvoznici uspjeli su, unatoč pristojbama na snazi, proširiti svoj znatni tržišni udio za 7 % u razmatranom razdoblju, uglavnom zbog svoje prakse izbjegavanja mjera.

            3.2.   Cijene uvoza iz predmetne zemlje

                  (63)

                  Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 38., cijene uvoza utvrđene su na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. i unakrsno su provjerene s podacima dostavljenima u zahtjevu i statističkim podacima Eurostata. U tablici u nastavku prikazana je prosječna cijena uvoza iz NRK-a

                     Tablica 3.

                     Indeks cijena uvoza
                      (*)

                              Zemlja

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              NRK

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 97

                                 89

                                 87

                                 Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

                  (64)

                  Između 2012. i razdoblja ispitnog postupka revizije prosječna cijena uvoza predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a stalno se smanjivala te se općenito smanjila za 13 %.

            3.3.   Sniženje cijena

                  (65)

                  Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila usporedbom prosječne prodajne cijene poduzeća Plansee SE koja je naplaćena na tržištu Unije, prilagođena na razinu franko tvornica, i prosječne cijene uvoza iz predmetne zemlje prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenu na osnovi troškova, osiguranja i vozarine (CIF) na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6., kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 38., s uključenom antidampinškom pristojbom.

                  (66)

                  Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 39., budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, nisu se mogle utvrditi vrste proizvoda koji su se izvozili iz NRK-a u Uniju. Stoga nije bila moguća usporedba prema vrsti proizvoda. Usporedba cijena napravljena je na temelju prosječnih cijena, primjereno prilagođenih prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak pretpostavljenog prometa industrije tijekom razdoblja ispitnog postupka.

                  (67)

                  Usporedba je pokazala da tijekom razdoblja ispitnog postupka nije bilo sniženja cijena. No oduzme li se antidampinška pristojba na snazi od 64,3 %, marža sniženja cijena iznosi 25,9 %.

            3.4.   Uvoz iz trećih zemalja

                  (68)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 53., tijekom razmatranog razdoblja nije bilo uvoza iz ostalih zemalja osim NRK-a.

            4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

      4.1.   Opće napomene

                  (69)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                  (70)

                  Skupovi podataka za utvrđenje štete dostupni Komisiji razlikovali su se za makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. U pogledu makroekonomskih pokazatelja Komisija se mogla osloniti na odgovor poduzeća Plansee SE na upitnik, a što se tiče drugog poznatog proizvođača iz Unije, na podatke o tome proizvođaču koje je poduzeće Plansee SE dostavilo u svojem zahtjevu. No u pogledu mikroekonomskih pokazatelja u zahtjevu nisu bili sadržani nikakvi podaci o stanju drugog proizvođača, a s obzirom na to da taj drugi proizvođač nije dostavio odgovor na upitnik, Komisija se morala osloniti na podatke sadržane u odgovoru na upitnik koji je dostavilo poduzeće Plansee SE. Budući da poduzeće Plansee SE čini oko 90 % ukupne prodaje u Uniji, Komisija je smatrala da njegovi provjereni podaci o makroekonomskim pokazateljima daju objektivan prikaz stanja u cijeloj industriji Unije.

                  (71)

                  Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

                  (72)

                  Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

                  (73)

                  Oba skupa podataka smatraju se reprezentativnima za gospodarsko stanje industrije Unije.

            4.2.   Makroekonomski pokazatelji

      (a)   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                  (74)

                  Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 4.

                     Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta proizvođača u Uniji

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Obujam proizvodnje

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 113

                                 102

                                 98

                              Proizvodni kapacitet

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 99

                                 98

                                 98

                              Iskorištenost kapaciteta

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 114

                                 105

                                 100

                                 Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije.

                  (75)

                  Obujam proizvodnje neznatno se smanjio za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, najprije se povećao za 13 % do 2013., a zatim se stalno smanjivao te je u razdoblju ispitnog postupka revizije bio manji za više od 13 % u odnosu na 2013.

                  (76)

                  Proizvodni kapacitet postupno se smanjivao i u razmatranom razdoblju općenito se smanjio za 2 %.

                  (77)

                  Kao rezultat povećanja obujma proizvodnje i blagog pada proizvodnog kapaciteta u 2013., iskorištenost kapaciteta povećala se u 2013. za 14 % u odnosu na 2012. Nakon 2013. iskorištenost kapaciteta pala je na razine iz 2012. Stoga je iskorištenost kapaciteta općenito ostala stabilna tijekom razmatranog razdoblja.

            (b)   Obujam prodaje i tržišni udio

                  (78)

                  Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 5.

                     Obujam prodaje i tržišni udio proizvođača u Uniji

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Obujam prodaje u Uniji

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 113

                                 104

                                 100

                              Tržišni udio

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 109

                                 101

                                 98

                                 Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije.

                  (79)

                  Ukupna prodaja industrije Unije na tržištu Unije ostala je stabilna tijekom razmatranog razdoblja. Prodaja industrije Unije povećala se za 13 % do 2013., a zatim je bila u stalnom padu i smanjila se za 12 % te je u razdoblju ispitnog postupka revizije pala na razinu iz 2012. Povećanje prodaje industrije Unije u 2013. uglavnom je bilo posljedica pokretanja ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera koji je doveo do proširenja konačnih antidampinških pristojbi na uvoz žice od molibdena na uvoz malo modificiranog proizvoda iz NRK-a (vidjeti uvodnu izjavu 3. – bilješku 3.). Stoga se tržišni udio industrije Unije u 2013. povećao za 9 %. Zatim se u razdoblju ispitnog postupka revizije stalno smanjivao za 10 % u odnosu na 2013. Općenito se tržišni udio industrije Unije smanjio za 2 %.

            (c)   Rast

                  (80)

                  Potrošnja u Uniji povećala se za 2 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je obujam prodaje industrije Unije ostao stabilan, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 2 %.

            (d)   Zaposlenost i produktivnost

                  (81)

                  Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                     Tablica 6.

                     Zaposlenost i produktivnost proizvođača u Uniji

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Broj zaposlenika

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 95

                                 89

                                 88

                              Produktivnost (tona po zaposleniku)

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 119

                                 115

                                 111

                                 Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije.

                  (82)

                  Zaposlenost u industriji Unije smanjila se u razmatranom razdoblju za 12 %, a produktivnost se u istom razdoblju povećala za 11 %.

            (e)   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

                  (83)

                  Ispitnim postupkom utvrđeno je da se žica od molibdena iz NRK-a i dalje uvozi na tržište Unije po dampinškim cijenama. Dampinška marža utvrđena za NRK tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je znatno iznad razine de minimis, vidjeti uvodnu izjavu 41. To se podudaralo s povećanjem obujma uvoza iz NRK-a i smanjenjem cijena uvoza, što je dovelo do blagog povećanja tržišnog udjela kineskog uvoza u odnosu na 2012. Iako je industrija Unije mogla ostvariti korist od antidampinških mjera na snazi i tako u velikoj mjeri zadržati svoj tržišni udio, ipak je pokazivala silazno kretanje.

            4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

      (a)   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                  (84)

                  Prosječne prodajne cijene industrije Unije (Plansee SE) nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                     Tablica 7.

                     Prosječne prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 95

                                 94

                                 94

                              Jedinični trošak proizvodnje

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 84

                                 83

                                 84

                                 Izvor: podaci o poduzeću Plansee SE.

                  (85)

                  Prosječna prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Do smanjenja cijena došlo je zbog smanjenja troškova sirovina i uloženog truda proizvođača iz Unije u cilju rezanja troškova.

                  (86)

                  Tijekom razmatranog razdoblja došlo je do još većeg pada prosječnog troška proizvodnje industrije Unije i to za 16 %. Rezanje troškova proizvodnje uglavnom je posljedica smanjenja cijene sirovina, kao i prethodno navedenih napora u cilju rezanja troškova kao što je zaštita od rizika promjene cijena sirovina.

            (b)   Troškovi rada

                  (87)

                  Prosječni troškovi rada tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 8.

                     Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 106

                                 103

                                 103

                                 Izvor: podaci o poduzeću Plansee SE.

                  (88)

                  Prosječni troškovi rada po zaposleniku ostali su relativno stabilni tijekom razmatranog razdoblja uz neznatno povećanje od 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, prosječni troškovi rada povećali su se za 6 % u 2013., a zatim su se u razdoblju ispitnog postupka revizije smanjili za 2 % u odnosu na 2013.

            (c)   Zalihe

                  (89)

                  Razine zaliha tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                     Tablica 9.

                     Zalihe

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Završne zalihe

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 140

                                 115

                                 46

                              Završne zalihe kao postotak proizvodnje

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 124

                                 112

                                 47

                                 Izvor: podaci o poduzeću Plansee SE.

                  (90)

                  Zalihe su tijekom razmatranog razdoblja činile vrlo mali postotak ukupne proizvodnje. Stoga se taj čimbenik nije smatrao bitnim za procjenu gospodarskog stanja u industriji Unije.

            (d)   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                  (91)

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                     Tablica 10.

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                              2012.

                              2013.

                              2014.

                              Razdoblje ispitnog postupka revizije

                              Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 512

                                 509

                                 463

                              Novčani tok (EUR)

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 393

                                 333

                                 301

                              Ulaganja (EUR)

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 3 360

                                 0

                                 0

                              Povrat ulaganja

                                 Indeks (2012. = 100)

                                 100

                                 403

                                 375

                                 338

                                 Izvor: podaci o poduzeću Plansee SE.

                  (92)

                  Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije u razmatranom se razdoblju znatno povećala. Vrhunac je dosegla u 2013., a zatim je u razdoblju ispitnog postupka revizije zabilježila pad. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 85. i 86., to povećanje profitabilnosti industrije Unije uglavnom je posljedica smanjenja troška sirovina i konkretnih poslovnih odluka donesenih u cilju rezanja troškova.

                  (93)

                  Neto novčani tok sposobnost je proizvođača u Uniji da samostalno financira svoje djelatnosti. Tijekom razmatranog razdoblja neto novčani tok povećao se gotovo trostruko. Znatno povećanje novčanog toka uglavnom je objašnjeno znatnim povećanjem profitabilnosti, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 92.

                  (94)

                  Ulaganja su znatno povećana u 2013., a zatim su u sljedećim godinama pala na nulu. Uistinu, proizvođač iz Unije uložio je 2013. znatna sredstva u zamjenu strojeva i opreme, no u sljedećim godinama nije bilo ulaganja.

                  (95)

                  Povrat ulaganja jest dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Tijekom razmatranog razdoblja došlo je do povećanja povrata ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda. Točnije, povrat ulaganja najprije se povećao u 2013., a zatim se u razdoblju ispitnog postupka revizije blago smanjio za 16 % u odnosu na 2013.

            4.4.   Zaključak o stanju industrije Unije

                  (96)

                  Pokazatelji kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja poboljšani su tijekom razmatranog razdoblja. Takva su kretanja uglavnom bila posljedica smanjenja troška sirovina i učinkovitih poslovnih odluka donesenih u cilju rezanja troškova.

                  (97)

                  S druge strane, neki glavni pokazatelji štete, kao što su proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta i obujam prodaje, ostali su tijekom razmatranog razdoblja relativno stabilni ili su zabilježili negativno kretanje. Točnije, obujam proizvodnje, proizvodni kapacitet i tržišni udio neznatno su smanjeni za 2 %. Tijekom razmatranog razdoblja iskorištenost kapaciteta neznatno se povećala za 1 %. Obujam prodaje nepovezanim kupcima u Uniji ostao je stabilan. Zaposlenost se smanjila za 12 %.

                  (98)

                  Uzimajući u obzir prethodno navedeno, Komisija je zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

            5.   Vjerojatnost ponavljanja štete

                  (99)

                  Kako je navedeno u uvodnim izjavama 41. i 83., tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineski uvoz izvršen je po dampinškim cijenama te, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 51., postoji vrlo velika vjerojatnost nastavka dampinga ako se dopusti istek mjera.

                  (100)

                  Nije utvrđeno sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, no kad bi se odbila antidampinška marža na snazi, marža sniženja cijena iznosila bi približno 26 %, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 67. Stoga se može očekivati da će cijene kineskog uvoza vjerojatno biti znatno niže od prodajnih cijena industrije Unije ako se ukinu antidampinške pristojbe. Uzimajući u obzir privlačnost tržišta Unije, kako je opisano u uvodnim izjavama 48. i 50., postoji vjerojatnost povećanja dampinškog uvoza. Ako bi taj povećani izvoz bio po cijenama znatno nižima od prodajne cijene industrije Unije, može se očekivati da bi to moglo izvršiti pritisak na sniženje cijena na tržištu Unije. U pogledu kvalitete, žica od molibdena prilično je homogen proizvod. Stoga je razina cijena važan čimbenik pri donošenju odluke o kupnji od proizvođača iz Unije ili od kineskih proizvođača izvoznika. Osim toga, iznenadno smanjenje kineskog izvoza zbog pokretanja drugog ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera u 2013., kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 79., upućuje na to da kupci mogu jednostavno prijeći dobavljaču koji nudi najkonkurentniju cijenu (npr. od kineskih proizvođača izvoznika proizvođačima iz Unije). Industrija Unije tada će vjerojatno biti prisiljena sniziti svoje prodajne cijene na račun profitabilnosti ili zadržati razinu prodajne cijene uz vjerojatni gubitak prodaje i tržišnog udjela, a na korist kineskih izvoznika. To bi u konačnici uzrokovalo gubitke i kineski bi uvoz dominirao tržištem Unije.

                  (101)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 44., kineski rezervni kapacitet procijenjen je na 2 650 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije, što je činilo višestruku potrošnju Unije u istom razdoblju. Prema tome, čak i ako bi se nešto od tog rezervnog kapaciteta iskoristilo za moguću povećanu domaću potrošnju u NRK-u, očekuje se da bi znatan rezervni kapacitet ipak ostao raspoloživ za izvoz u Uniju.

                  (102)

                  U tim okolnostima i uzimajući u obzir privlačnost tržišta Unije, kako je opisano u uvodnim izjavama 48. i 50., vrlo je vjerojatno da će kineski proizvođači izvoznici znatno povećati svoj uvoz predmetnog proizvoda na tržište Unije ako se dopusti istek mjera.

                  (103)

                  U okviru tog scenarija, industrija Unije vjerojatno će izgubiti važan obujam prodaje i tržišni udio. To bi dovelo i do sniženja stope iskorištenosti kapaciteta i razine dobiti, što bi moglo uzrokovati gubitke. Prema tome, postoji vjerojatnost da bi uvoz iz NRK-a dominirao tržištem Unije.

                  (104)

                  Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da u slučaju ukidanja mjera postoji vrlo velika vjerojatnost ponavljanja štete.

            E.   INTERES UNIJE

                  (105)

                  U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv NRK-a bilo protivno interesu Unije u cjelini. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

                  (106)

                  Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.

                  (107)

                  Komisija je na temelju navedenoga ispitala postoje li uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka dampinga i ponavljanja prijetnje štete.

            1.   Interes industrije Unije

                  (108)

                  Ispitnim postupkom utvrđeno je da industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije pretrpjela znatnu štetu.

                  (109)

                  Pokazalo se da je industrija Unije strukturno održiva industrija. Znatni su napori uloženi u cilju racionalizacije njezina proizvodnog procesa i povećanja njezine konkurentnosti, što je dovelo do povećanja produktivnosti (za 11 %), smanjenja proizvodnog kapaciteta (za 2 %) i smanjenja troška proizvodnje (za 16 %).

                  (110)

                  Ako se dopusti istek mjera, zbog vjerojatnog priljeva znatnog obujma dampinškog uvoza iz NRK-a pogoršalo bi se stanje industrije Unije. To bi vjerojatno uzrokovalo dodatne gubitke tržišnog udjela i smanjenje prodajnih cijena zbog pritiska kineskog uvoza na cijene, dok bi istodobno smanjenje iskorištenosti kapaciteta dovelo do povećanja njezinih prosječnih troškova. Vrlo je vjerojatno da bi to dovelo do vrlo ozbiljnog pogoršanja financijskoga stanja industrije Unije.

                  (111)

                  Komisija je stoga zaključila da bi održavanje antidampinških mjera na snazi bilo u interesu industrije Unije.

            2.   Interes uvoznika/trgovaca

                  (112)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., nijedan uvoznik nije surađivao niti se javio u postojećem ispitnom postupku. No dokazi prikupljeni od jednog uvoznika u početnom ispitnom postupku upućivali su na to da bi ukupni učinak na ukupno poslovanje poduzeća bio ograničen. Stoga nije bilo naznaka da bi negativni učinak održavanja mjera na uvoznike nadmašio pozitivni učinak mjera.

            3.   Interes korisnika

                  (113)

                  Od devet korisnika koji su se javili nakon pokretanja postupka, njih pet odgovorilo je na upitnik. U zadnjem ispitnom postupku za sprečavanje izbjegavanja mjera zaključenom u 2015. i navedenom u uvodnoj izjavi 3., utvrđeno je da jedno od tih pet poduzeća sudjeluje u praksama izbjegavanja mjera. Iz njegova odgovora na upitnik bilo je jasno da se to poduzeće nije koristilo predmetnim proizvodom, nego da je iz NRK-a uvozilo malo modificiranu žicu od molibdena koja ne spada u opis proizvoda naveden u Obavijesti o pokretanju postojeće revizije te da je izbjegavalo antidampinške mjere na snazi tek nakon pokretanja postojećeg ispitnog postupka. Stoga njegov odgovor nije uzet u obzir u svrhu postojećeg ispitnog postupka revizija zbog predstojećeg isteka mjera.

                  (114)

                  Nijedan od četiri preostala korisnika koja su surađivala nije uvozio predmetni proizvod iz NRK-a, nego je istovjetni proizvod kupovao od industrije Unije. Dva od ta četiri poduzeća bave se proizvodnjom premaza. Treće je poduzeće proizvođač automobila koje proizvodi mjenjače za automobile iz vlastite proizvodnje. Četvrto je poduzeće proizvođač automobilskih dijelova. Međutim, podaci koje je potonje poduzeće dostavilo bili su nepotpuni i neupotrebljivi. Ispitnim je postupkom utvrđeno da su svi korisnici ostvarivali dobit tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nijedan od ta četiri korisnika nije iznio argument protiv nastavka mjera.

                  (115)

                  Na temelju toga i u skladu sa zaključcima donesenima u početnom ispitnom postupku, očekuje se da nastavak mjera neće imati znatan negativni učinak na korisnike te da stoga ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da proširenje postojećih mjera nije u interesu Unije.

                  (116)

                  Nakon objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da bi pri izračunu antidampinške pristojbe na snazi trebalo uzeti u obzir znatno smanjenje cijene sirovine za žicu od molibdena do kojeg je došlo u razmatranom razdoblju. Nadalje, ista je strana smatrala da bi zbog znatnog pada cijene sirovine zadržavanje antidampinške pristojbe na snazi utjecalo na korisnike u Uniji čiji se poslovni model temelji na kineskoj žici od molibdena.

                  (117)

                  Prvo, naglašeno je da je cijena sirovine za žicu od molibdena propisno uzeta u obzir. Potvrđeno je da je znatan pad cijene sirovine jedan od odlučujućih čimbenika smanjenja troška proizvodnje (vidjeti uvodnu izjavu 86.) i povećanja profitabilnosti (vidjeti uvodnu izjavu 92.) industrije Unije. Drugo, napominje se da je svrha postojećeg ispitnog postupka ispitati treba li antidampinšku pristojbu na snazi ukinuti ili zadržati u skladu s člankom 11. stavcima 2. i 5., a ne izmijeniti antidampinšku pristojbu. Treće, svrha antidampinške pristojbe jest osigurati jednake uvjete za kineske proizvođače izvoznike i industriju Unije. Iako kretanje cijene sirovine (povećanje i smanjenje) utječe na troškove te stoga i na politiku cijena proizvođača žice od molibdena, ono ne utječe na samu razinu antidampinške pristojbe. Stoga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 114., pad cijene sirovine ne utječe na korisnike jer oni mogu birati hoće li kupovati od kineskih proizvođača izvoznika ili od industrije Unije. Konačno, kako je također objašnjeno u uvodnoj izjavi 114., utvrđeno je da su svi korisnici ostvarivali dobit tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

            4.   Zaključak o interesu Unije

                  (118)

                  S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja postojećih antidampinških mjera protiv NRK-a.

            F.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

                  (119)

                  Sve su zainteresirane strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje antidampinških mjera na snazi. Zainteresiranim stranama jednako je tako dano razdoblje unutar kojeg su mogle uložiti prigovore nakon te objave. Svi podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir.

                  (120)

                  Iz prethodno navedenih razmatranja proizlazi da je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih žica od molibdena podrijetlom iz NRK-a, uvedene Uredbom (EU) br. 511/2010, potrebno zadržati.

                  (121)

                  Stoga bi trebalo zadržati i proširenje mjera za predmetni proizvod podrijetlom iz NRK-a, prvo, na uvoz žice od molibdena poslan iz Malezije (9), drugo, na uvoz žice od molibdena iz NRK-a s masenim udjelom molibdena od najmanje 97 %, poprečnog presjeka između 1,35 mm i 4,0 mm (10) i, treće, na žicu od molibdena s masenim udjelom molibdena od najmanje 97 %, poprečnog presjeka između 4,0 mm i 11,0 mm.

                  (122)

                  Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz žice od molibdena, s masenim udjelom molibdena od najmanje 99,95 %, poprečnog presjeka između 1,35 mm i 4,0 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 8102 96 00 (oznake TARIC 8102960011 i 8102960019).
      2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanog u stavku 1. iznosi 64,3 %.
      3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
      Članak 2.
      Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

         Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
         Sastavljeno u Bruxellesu 28. lipnja 2016.

               Za Komisiju

               Predsjednik

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

         (2)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 511/2010 od 14. lipnja 2010. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih žica od molibdena podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 150, 16.6.2010., str. 17.).

         (3)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 14/2012 od 9. siječnja 2012. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Provedbenom uredbom (EU) br. 511/2010 o uvozu određenih žica od molibdena podrijetlom iz Narodne Republike Kine na uvoz određenih žica od molibdena poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili nemaju, i o prekidu ispitnog postupka u vezi s uvozom poslanim iz Švicarske (SL L 8, 12.1.2012., str. 22.).

         (4)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 871/2013 od 2. rujna 2013. za proširenje konačne antidampinške pristojbe uvedene Provedbenom uredbom (EU) br. 511/2010 na uvoz određenih žica od molibdena, s masenim udjelom molibdena od najmanje 99,95 %, poprečnog presjeka između 1,35 mm i 4,0 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz žica od molibdena, s masenim udjelom molibdena od najmanje 97 %, poprečnog presjeka između 1,35 mm i 4,0 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 243, 12.9.2013., str. 2.).

         (5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1952 od 29. listopada 2015. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 511/2010 na uvoz žice od molibdena, s masenim udjelom molibdena od najmanje 99,95 %, poprečnog presjeka između 1,35 mm i 4,0 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine na uvoz žice od molibdena, s masenim udjelom molibdena od najmanje 97 %, poprečnog presjeka između 4,0 mm i 11,0 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 284, 30.10.2015., str. 100.).

         (6)  Obavijest o predstojećem isteku određenih antidampinških mjera (SL C 371, 18.10.2014., str. 19.).

         (7)  Obavijest o pokretanju postupka revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih žica od molibdena podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 194, 12.6.2015., str. 4.).

         (8)  Samo je jedan proizvođač izvoznik surađivao u zadnjem ispitnom postupku za sprečavanje izbjegavanja mjera. Zbog toga su se sve brojke koje se odnose na osjetljive podatke morale navesti u obliku indeksa ili raspona radi povjerljivosti.

         (*)  Prosječna cijena ne uključuje antidampinške pristojbe na snazi.

         (9)  Vidjeti bilješku 3.

         (10)  Vidjeti bilješku 4.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1135/2013 оd 7. studenoga 2013. o odobrenju manje izmjene specifikacije za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Prosciutto Toscano (ZOI)]

text:
               13.11.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 302/29

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1135/2013
   оd 7. studenoga 2013.
   o odobrenju manje izmjene specifikacije za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Prosciutto Toscano (ZOI)]
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 53. stavak 2. drugi podstavak,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Prosciutto Toscano”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (2) (EZ) br. 1263/96 kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 777/2010 (3).

               (2)

               Zahtjev se podnosi radi izmjene specifikacije kako bi se u njoj navelo da uporaba aditiva ili konzervansa u proizvodnji oznake „Prosciutto Toscano” više nije dopuštena.

               (3)

               Komisija je ispitala tu izmjenu i utvrdila da je opravdana. Budući da je izmjena manja, u smislu članka 53. stavka 2. trećeg podstavka Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je može odobriti bez primjene postupka utvrđenog u člancima 50. do 52. te Uredbe,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Specifikacija zaštićene oznake izvornosti „Prosciutto Toscano” mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Pročišćeni jedinstveni dokument u kojem se navode glavne točke specifikacije nalazi se u Prilogu II. ovoj Uredbi.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 7. studenoga 2013.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,
         Dacian CIOLOȘ

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  SL L 163, 2.7.1996., str. 19.

      (3)  SL L 233, 3.9.2010., str. 11.

      PRILOG I.
      U specifikaciji za zaštićenu oznaku izvornosti „Prosciutto Toscano” odobrava se sljedeća izmjena:
      Uporaba aditiva ili konzervansa u proizvodnji oznake „Prosciutto Toscano” više nije dopuštena. Tipičnim se načinom prerade oznake „Prosciutto Toscano” jamči odsustvo takvih tvari. Zabranom uporabe nitrita i nitrata posebno se naglašava povezanost s povijesnim načinom proizvodnje oznake „Prosciutto Toscano” i isključuje prisutnost aditiva i konzervansa (E251 – E252) u krajnjem proizvodu.

      PRILOG II.

         Pročišćeni jedinstveni dokument

      Uredba Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. zaštiti zemljopisnih oznaka i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (1)

         „PROSCIUTTO TOSCANO”

      EZ br.: IT-PDO-0317-01009-2.7.2012.

         ZOZP () ZOI (X)

      1.   Naziv

      „Prosciutto Toscano”
      2.   Država članica ili treća zemlja

      Italija
      3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

      3.1   Vrsta proizvoda

                  Razred 1.2.

                  Proizvodi od mesa (kuhani, usoljeni, dimljeni itd.)

            3.2   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

      U trenutku puštanja u promet, „Prosciutto Toscano” ima sljedeće fizikalne, organoleptičke, kemijske i fizikalno-kemijske karakteristike: zaobljeni gornji dio mesnat je i seže najviše 8 cm iznad glave bedrene kosti; teži između 8 i 9 kg, ali najmanje 7,5 kg; boja kod rezanja kreće se od žarkocrvene do svijetlocrvene s malo međumišićne masnoće; potkožna masnoća čisto je bijele boje, prošarana tankim ružičastim žilicama, kompaktna, bez jasne granične linije među slojevima te dobro prianja uz površinu mišića. „Prosciutto Toscano” može se staviti na tržište najviše 30 mjeseci nakon početka prerade svježeg buta. Može se prodavati i otkošten, u komadima, odnosno izrezan na komade raznih oblika i mase ili narezan na kriške.
      Tipičnog je i blagog okusa s mirisnom i karakterističnom aromom koja je rezultat tradicionalnog načina prerade i zrenja (sušenja).
      Fizikalno-kemijska svojstva:

                  Sol (izražena u NaCl)

                  %

                  najviše 8,3

                  Vlažnost mišića

                  %

                  najviše 61,0

                  Indeks proteolize

                  %

                  najviše 30,0

            3.3   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

      Svježi but za proizvodnju oznake „Prosciutto Toscano” potječe od svinja koje su okoćene, uzgojene i zaklane na području koje je definirano u točki 4. ovog dokumenta. Svinja mora težiti 160 kg, uz moguća odstupanja od 10 %, i mora biti stara najmanje devet mjeseci. „Prosciutto Toscano” dobiva se iz svježeg mesa butova „teških” svinja čiste pasmine ili križanaca osnovnih tradicionalnih pasmina „Large White” i „Landrace”. Očišćeni svježi but ne smije težiti manje od 11,8 kg
      3.4   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

      Hrana za svinje uglavnom dolazi iz područja namijenjenog njihovu uzgoju određenom u točki 4. ovog jedinstvenog dokumenta, s obzirom na to da se uporaba te hrane temelji na integriranom sustavu karakterističnom za određeni sektor.
      3.5   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju poduzeti u određenom zemljopisnom području

      Posebni koraci u proizvodnji oznake „Prosciutto Toscano” – soljenje, sušenje, premazivanje mašću i sazrijevanje – moraju se odvijati u tradicionalnom proizvodnom području koje podrazumijeva cijelo područje pokrajine Toskane.
      3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

      Sve vrste proizvoda bez kosti, razrezanih na komade ili na kriške prethodno označenih, moraju se staviti na tržište nakon pakiranja u propisno zapečaćene posude ili u prikladnu prehrambenu ambalažu. Kada „Prosciutto Toscano” sazrije njegovo rezanje na kriške i pakiranje mora se odvijati u proizvodnom području navedenom u točki 4., kako bi se zajamčilo poštovanje različitih razdoblja zrenja predviđenih za narezan proizvod kao i zadržavanje karakteristika koje se odnose na vlažnost i izgled mesnatog i masnog dijela kriške, navedenih u točki 3.2. Mogućnost konzerviranja mesa buta namijenjenog rezanju na kriške ili komade bez kosti, na neodređeno razdoblje, u okolišu drugačijem od onog koji je za to predviđen, moglo bi prouzročiti razvoj karakteristika drugačijih od onih prepoznatih u oznaci „Prosciutto Toscano”, kao što su nastanak neuobičajenih plijesni, nenormalan pad razine proteina te, kao posljedica toga, varijacija indeksa proteolize ili pak užeglost masnog dijela, koji mogu proizvesti arome i okuse drugačije od onih koje potrošači tradicionalno cijene. Povrh toga, izlaganje komada mesa i kriške zraku prije pakiranja može prouzročiti snažnu oksidaciju jestivih površina popraćenu promjenom boje mesa u smeđu, isušivanje površinskog dijela izložene mišićne mase ili omekšavanje mesa u slučaju prevelike vlage.
      3.7   Posebna pravila za označivanje

      Zaštićena oznaka izvornosti „Prosciutto Toscano” mora biti istaknuta na naljepnici jasnim slovima koja se ne mogu izbrisati i koja će biti jasno vidljiva u odnosu na sve ostale natpise na naljepnici. Nakon nje, obavezno slijedi natpis „Zaštićena oznaka izvornosti” ili kratica „ZOI”. Zabranjeno je dodavanje bilo kakvog kvalificirajućeg izraza koji nije izričito predviđen. Međutim, dopušteno je dodavati podatke koji ukazuju na imena, sjedišta poduzeća ili zaštićene robne marke, osim ako su ti podaci za poduzeće pohvalni ili bi mogli zavarati za kupca. Usto, ime gospodarstva na kojem su uzgojene svinje od kojih potječu proizvodi, može se pojaviti na butu, pod uvjetom da sirovina u potpunosti dolazi iz predmetnog uzgoja.
      4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

      Svinje namijenjene proizvodnji oznake „Prosciutto Toscano” moraju se uzgajati na području sljedećih regija: Lombardija, Emilia-Romagna, Marche, Umbrija, Lacij i Toskana. „Prosciutto Toscano” prerađen je, izrezan i pakiran na tradicionalnom proizvodnom području koje obuhvaća cijelo područje pokrajine Toskane.
      5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

      5.1   Posebnost zemljopisnog područja

      Okolišni čimbenici usko su povezani s obilježjima proizvodnog područja na kojem prevladavaju doline bogate svježom travom i vodom te brežuljci šumovite vegetacije koji imaju izrazit utjecaj na klimu i karakteristike krajnjeg proizvoda. Lokalizirana proizvodnja oznake „Prosciutto Toscano” objašnjava se uvjetima koji vladaju u toj mikrozoni: pokrajina Toskana svojim je oblikom i zemljopisnim obilježjima pogodna za proizvodnju kvalitetnih šunki. Čak je i klima, koja je posve drukčija od klime pokrajina s kojima graniči, posebno prilagođena optimalnom sazrijevanju proizvoda. Stoga se pokazala povoljnom za uspostavu blagotvornog odnosa između okoliša i proizvoda tipičnih za tu pokrajinu, što omogućuje polagano i zdravo zrenje proizvoda poput vina, ulja, sira i, naravno, šunke. Upravo u takvom okolišu ljudskim su radom usavršene posebne tehnike prerade odnosno uklanjanja kože i potkožnog masnog tkiva ili soljenja koje su najbolje prilagođene okolišnim obilježjima te koje su do danas sačuvane kako bi imale izravan utjecaj na karakteristike oznake „Prosciutto Toscano” navedene u točki 3.2.
      5.2   Posebnost proizvoda

      „Prosciutto Toscano” odlikuje se mirisom, posebnom aromom te blagim i tipičnim okusom.
      „Prosciutto Toscano” sirova je šunka čiji proces zrenja i soljenja prije stavljanja na tržište ne smije trajati kraće od 10 mjeseci za šunke krajnje mase između 7,5 i 8,5 kg, te 12 mjeseci za šunke mase veće od 8,5 kg. „Prosciutto Toscano” koji će se rezati mora sazrijevati dva mjeseca više u odnosu na prethodno navedene upute, odnosno barem 12 mjeseci ako teži između 7,5 i 8,5 kg te barem 14 mjeseci ako je teži od 8,5 kg.
      5.3   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno specifične kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

      Klima proizvodnog područja omogućuje dobivanje prehrambenih proizvoda vrlo visoke vrijednosti i pogoduje procesu zrenja oznake „Prosciutto Toscano” te mu doprinosi njegovoj karakterističnosti. Kroz povijest se istaknula duboka i uska veza između poljoprivrednih proizvoda i njihove prerade sa zonama u kojima se ona odvija, a tu je vezu učvrstio i potvrdio razvoj društvenih, ekonomskih i proizvodnih čimbenika i ljudsko iskustvo obogaćivano stoljećima. U pogledu određenog područja iz kojeg potječe sirovina, zemljopisni i okolišni čimbenici kao i iskustvo u proizvodnji u sektoru uzgoja stoke izuzetno su postojani i karakteristični. U području iz kojeg potječe sirovina, razvoj zootehnike povezan je sa značajnom prisutnošću kultura žitarica i sustavima prerade koji su odredili specifično usmjeravanje proizvodnje prema uzgoju svinja.
      Kada se radi o unaprijed utvrđenom području prerade, kombinacija okolišnih, klimatskih, prirodnih i ljudskih čimbenika tvori jedinstvenu cjelinu koja je omogućila ozakonjivanje tradicionalnog načina prerade određujući specifične tehnike za dobivanje karakteristika ZOI-a „Prosciutto Toscano”. Karakteristična aroma i okus rezultat su posebnih tehnika prerade koje su propisane u 15. stoljeću i koje ponajprije predviđaju sljedeće: posebno uklanjanje kože i potkožnog masnog tkiva u obliku luka koji se ističe rezom u obliku slova „V” započetim na vrhu noge što omogućuje učinkovitije i dublje sušenje mesa tijekom soljenja; soljenje se radi „na suho” uporabom soli, papra i prirodnih začina biljnoga podrijetla; premazivanje mašću te ponovno paprom i prirodnim začinima biljnoga podrijetla nakon čega slijedi razdoblje sazrijevanja kojem pogoduju okolišni uvjeti proizvodnoga područja. Dugo zrenje koje izlaže meso prirodnoj vlazi u kombinaciji s uporabom, prema lokalnim običajima, papra i začina, a koji se koriste tijekom faza soljenja i premazivanja mašću, određuje mirisnu aromu i profinjen i tipičan okus proizvoda „Prosciutto Toscano”.

         Upućivanje na objavu specifikacije

      (članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006)
      Pročišćeni tekst specifikacije dostupan je na sljedećoj internetskoj stranici:
      http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335 ili na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it) klikom na „Qualità e sicurezza” (Kvaliteta i sigurnost) u gornjem desnom uglu ekrana i zatim na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” (Specifikacije podnesene na razmatranje EU-u).

         (1)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (SL L 343, 14.12.2012., str. 1.).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1833 оd 25. rujna 2017. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Capón de Vilalba (ZOZP))

text:
               10.10.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 260/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1833
   оd 25. rujna 2017.
   o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Capón de Vilalba (ZOZP))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Španjolske za upis naziva „Capón de Vilalba” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Capón de Vilalba” potrebno je upisati u registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv „Capón de Vilalba” (ZOZP) upisuje se u registar.
   Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.1. Svježe meso (i nusproizvodi klanja) iz priloga XI. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 668/2014 (3).
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 25. rujna 2017.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Phil HOGAN

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  SL C 188, 14.6.2017., str. 26.

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).