title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2272 оd 7. prosinca 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

text:
               8.12.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 322/21

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2272
   оd 7. prosinca 2015.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe Vijeće je Uredbom (EZ) br. 926/2009 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) („početne mjere”). Početne mjere temeljile su se na nalazu o prijetnji štete i poništene su presudom Općeg suda (3) što se tiče izvoza proizvoda koje proizvodi Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd. Na presudu je trenutačno uložena žalba pred Sudom (4).

               (2)

               Uvedene mjere bile su u obliku sljedećih stopi pristojbi ad valorem: 17,7 % za društvo Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd, 27,2 % (ostala društva koja surađuju) i 39,2 % (sva ostala društva).

         2.   Mjere na snazi u odnosu na ostale treće zemlje

               (3)

               Antidampinške mjere trenutačno su na snazi na uvoz bešavnih cijevi podrijetlom iz Rusije i Ukrajine (5). Antidampinške mjere protiv Hrvatske prekinute su 26. lipnja 2012. (6).

         3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

               (4)

               Nakon objave obavijesti o skorom isteku (7) antidampinških mjera na snazi Komisija je primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (5)

               Zahtjev je podnio Odbor za obranu industrije bešavnih cijevi Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje bešavnih cijevi u Uniji.

               (6)

               Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga te nastavka i ponavljanja štete industriji Unije.

               (7)

               Komisija je 3. listopada 2014. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
                   (8) („Obavijest o pokretanju postupka”).

         4.   Stranke na koje se odnosi ispitni postupak

               (8)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike iz Unije za koje se zna da se to na njih odnosi te kineska nadležna tijela o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera i pozvala ih da sudjeluju.

               (9)

               Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila i proizvođače iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) te ih pozvala da sudjeluju. U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela SAD kao treću zemlju tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe.

               (10)

               Sve zainteresirane strane imale su priliku očitovati se o pokretanju revizije i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

         4.1.   Odabir uzorka

               (11)

               U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

         (a)   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

               (12)

               U Obavijesti o pokretanju Komisija je izjavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije i pozvala zainteresirane strane da se očituju. Uzorak je odabran na temelju obujma prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u Uniji, istovremeno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost. Uzorak se sastojao od šest društava iz Češke, Francuske, Njemačke, Italije, Rumunjske i Slovačke te je činio oko 55 % ukupne prodaje nepovezanim kupcima u Uniji. Nijedna primjedba nije zaprimljena te su stoga privremeno odabrane zemlje zadržane u konačnom uzorku.

         (a)   Odabir uzorka uvoznika

               (13)

               Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

               (14)

               Budući da su se samo četiri nepovezana uvoznika javila i dostavila informacije zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka, uzorak nije bio potreban. Međutim, od četiri nepovezana uvoznika samo je jedan surađivao u ispitnom postupku i dostavio odgovor na poslani upitnik.

         (b)   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

               (15)

               S obzirom na očito velik broj proizvođača izvoznika iz NRK-a, u Obavijesti o pokretanju postupka bio je predviđen odabir uzorka.

               (16)

               Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke utvrđene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je od Misije NRK-a pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da s njima kontaktira.

               (17)

               Budući da su samo tri proizvođača izvoznika iz NRK-a Komisiji dostavila tražene podatke, odabir uzorka nije se smatrao potrebnim.

         4.2.   Upitnici i posjeti radi provjere

               (18)

               Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i posljedične štete te za određivanje interesa Unije.

               (19)

               Upitnici su poslani na tri kineska proizvođača izvoznika koja su se javila tijekom odabira uzorka, šest proizvođača iz Unije u uzorku, četiri nepovezana uvoznika koja su se javila tijekom odabira uzorka i sedam korisnika. Utvrđena su dvadeset i dva moguća analogna proizvođača iz šest zemalja, odnosno Argentine, Brazila, Japana, Meksika, Ukrajine i SAD-a, koja su primila upitnike.

               (20)

               Odgovori na upitnik primljeni su od jednog kineskog proizvođača izvoznika, tri proizvođača iz analogne zemlje, tj. SAD-a, šest proizvođača iz Unije u uzorku, jednog uvoznika i tri korisnika.

               (21)

               Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

                           (a)

                           proizvođač izvoznik iz NRK-a

                                       —

                                       Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd., NRK

                           (b)

                           proizvođači iz Unije

                                       —

                                       Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava AS, Češka Republika

                                       —

                                       Benteler Deutschland GmbH, Njemačka

                                       —

                                       Tenaris-Dalmine SPA, Italija

                                       —

                                       TMK-ARTROM, Rumunjska

                                       —

                                       Vallourec Tubes France, Francuska

                                       —

                                       Železiarne Podbrezová, Slovačka

                           (c)

                           uvoznik

                                       —

                                       Handelsonderneming Jan van Meever B.V, Nizozemska

                           (d)

                           proizvođači u analognoj zemlji:

                                       —

                                       IPSCO Tubulars Inc. DBA TMK IPSCO, SAD

                                       —

                                       Vallourec Star, L.P., SAD

                                       —

                                       ArcelorMittal Tubular Products, SAD

         5.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

               (22)

               Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2013. do 30. lipnja 2014. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

         6.   Objava

               (23)

               Sve su zainteresirane strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje konačnih antidampinških mjera na snazi. Zainteresiranim stranama jednako je tako dano razdoblje unutar kojeg su mogle uložiti prigovore nakon te objave. Samo se podnositelj zahtjeva očitovao nakon objave.

         B.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   1.   Predmetni proizvod

               (24)

               Predmetni proizvod jednak je kao i u početnom ispitnom postupku iz uvodne izjave 1., tj. određene bešavne cijevi od željeza ili čelika, kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera ne većeg od 406,4 mm s ekvivalentom ugljika (CEV) ne većim od 0,86 prema formuli i kemijskoj analizi Međunarodnog instituta za zavarivanje (IIW) (9) podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 i ex 7304 59 93.

         2.   Istovjetni proizvod

               (25)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva te iste osnovne namjene:

                           —

                           predmetni proizvod,

                           —

                           proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu SAD-a, koji je služio kao analogna zemlja i

                           —

                           proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

               (26)

               Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

   1.   Uvodne napomene

               (27)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je postoji li damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.

               (28)

               Kako je prethodno navedeno, tri su se kineska proizvođača izvoznika javila nakon pokretanja postupka i primila upitnik. Međutim, zaprimljen je samo jedan odgovor. Proizvođač izvoznik koji surađuje činio je više od 25 % kineskog uvoza u Uniju te se njegov uvoz smatrao reprezentativnim za ukupan uvoz iz NRK-a u Uniju. Stoga su se nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili na podacima proizvođača izvoznika koji surađuje.

         2.   Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

   2.1.   Analogna zemlja

               (29)

               U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost određena je na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u nekoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva. Stoga je bilo potrebno odabrati treću zemlju tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”).

               (30)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela SAD, kao i u početnom ispitnom postupku, kao moguću analognu zemlju i pozvala stranke da se očituju. Nisu primljene nikakve primjedbe.

               (31)

               Komisija je ipak kontaktirala s nizom drugih mogućih analognih zemalja (Argentina, Brazil, Indija, Japan, Republika Koreja, Meksiko, Ruska Federacija i Ukrajina) te zatražila da surađuju i dostave podatke.

               (32)

               Tri su proizvođača iz SAD-a surađivala i dostavila odgovor na upitnik.

               (33)

               Utvrđeno je da je razina tržišnog natjecanja na tržištu SAD-a visoka, s velikim brojem proizvođača koji prodaju na domaćem tržištu i znatnim razinama uvoza (unatoč postojećim antidampinškim pristojbama protiv NRK-a). Količine prodane na tržištu SAD-a bile su značajne te se potonji mogao usporediti s kineskim tržištem i u smislu asortimana proizvoda. Osim toga, utvrđeno je da su korištene sirovine i postupak proizvodnje proizvođača koji surađuju u analognoj zemlji bili slični onima na kineskom tržištu. Stoga se, s obzirom na dobivenu suradnju, SAD smatrao primjerenom analognom zemljom u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

         2.2.   Uobičajena vrijednost

               (34)

               Podaci prikupljeni od proizvođača iz SAD-a koji surađuju upotrijebljeni su kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti primjenjive na proizvođače izvoznike iz NRK-a.

               (35)

               U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje proizvođača iz SAD-a koji surađuju bio reprezentativan tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Smatralo se da je domaća prodaja reprezentativna ako je ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu činio najmanje 5 % ukupnog obujma kineske izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Na temelju toga domaća prodaja u SAD-u bila je reprezentativna.

               (36)

               Komisija je, nadalje, ispitala može li se za domaću prodaju istovjetnog proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno određivanjem udjela profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima za predmetnu vrstu proizvoda. U slučajevima kad je domaća prodaja određene vrste proizvoda izvršena u dostatnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni izračunanoj kao ponderirani prosjek ukupne domaće prodaje te vrste ostvarene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (37)

               Za one vrste proizvoda gdje je više od 80 % obujma prodaje vrste proizvoda na domaćem tržištu bilo iznad troška, a ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste bila jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje predmetne vrste, neovisno o tome je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.

               (38)

               Kad je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste ili kad je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

         2.3.   Izvozna cijena

               (39)

               Proizvođač izvoznik koji surađuje izvozio je u Uniju izravno nezavisnim kupcima. Izvozna je cijena bila stvarno plaćena ili naplativa cijena za proizvod obuhvaćen revizijom kad se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

         2.4.   Usporedba

               (40)

               Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijene franko tvornica. U slučajevima u kojima je to bilo opravdano kako bi se osigurala primjerena usporedba, izvozna cijena i uobičajena vrijednost prilagođene su tako što su u obzir uzete razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za troškove prijevoza (domaći i prekooceanski prijevoz), troškove osiguranja, bankovne naknade i provizije.

         2.5.   Dampinška marža

               (41)

               Komisija je za proizvođača izvoznika koji surađuje usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža za proizvođača izvoznika koji surađuje, izražena kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je 158,3 %.

         3.   Razvoj uvoza u slučaju ukidanja mjera

               (42)

               Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera. Analizirani su sljedeći elementi: izvozna cijena na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u te privlačnost tržišta Unije.

         3.1.   Kineski izvoz na druga odredišta

               (43)

               U skladu s Kineskom statističkom bazom podataka o izvozu kineski izvoz bešavnih cijevi diljem svijeta (124 zemlje isključujući Uniju) iznosio je 4,6 milijuna tona u 2013. Cijene su bile u rasponu od 400 EUR/tona do 4 500 EUR/tona. Kineski uvoz u Uniju iznosio je 68 000 tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije s prosječnom cijenom ispod 700 EUR/tona (na temelju podataka Eurostata). Komisija je smatrala da se na temelju tako velikih razlika u cijenama ne može donijeti smislen zaključak o kineskom ponašanju u pogledu izvoznih cijena prema trećim zemljama. Međutim, u ispitnom postupku utvrđeno je da je prosječna izvozna cijena proizvođača izvoznika iz NRK-a koji surađuje na trećim tržištima (Čile, Iran, Koreja, UEA i Turska) bila niža od prosječne kineske izvozne cijene za Uniju. Osim toga, na količine koje su kineski proizvođači izvoznici izvezli i cijene koje su naplatili na nekim važnim izvoznim tržištima, kao što su Unija, Kanada, SAD, Kolumbija, Meksiko, Brazil, Rusija, Bjelarus i Kazakstan, utjecale su postojeće mjere kao što su antidampinške pristojbe ili zaštitne mjere.

         3.2.   Kineski proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet

               (44)

               U ispitnom postupku utvrđeno je da se proizvodni kapacitet u NRK-u znatno povećao nakon početnog ispitnog postupka. U javno dostupnim podacima prikupljenima tijekom posjeta radi provjere upućuje se na proizvodni kapacitet od 32 milijuna tona (10). U podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva navode se još i više razine proizvodnog kapaciteta koje iznose do 43 milijuna tona. Na temelju oba izvora potvrđuje se da se nakon ispitnog postupka proizvodni kapacitet kineskih proizvođača znatno povećao, tj. najmanje za 60 %.

               (45)

               Na temelju svih prikupljenih podataka potvrđuje se postojanje viška kapaciteta kineske industrije. Nisu dostavljeni nikakvi podaci kojima bi se upućivalo na povećanu potrošnju u NRK-u sljedećih godina u dostatnoj mjeri da bi se apsorbirao postojeći višak kapaciteta u NRK-u.

               (46)

               U ispitnom postupku utvrđeno je da je proizvodnja u NRK-u bila u rasponu od 30 milijuna tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, čime je ostavljeno najmanje 2 milijuna tona rezervnog kapaciteta. Taj rezervni kapacitet čini više od 100 % potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te se stoga smatrao znatnim. Stoga u NRK-u postoji značajan raspoloživ rezervni proizvodni kapacitet koji će se vjerojatno upotrijebiti, s obzirom na zaključke u pogledu privlačnosti tržišta Unije i poteškoća unutarnjeg tržišta da ga apsorbira, kako bi se povećao obujam izvoza na tržište Unije u slučaju izostanka mjera.

         3.3.   Privlačnost tržišta Unije

               (47)

               Prema podacima Eurostata uvoz iz NRK-a u Uniju najprije se smanjio s više od 78 000 tona u 2011. na više od 47 000 tona u 2012. te se ponovno povećao na gotovo 68 000 tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Smanjenje uvoza u 2012. podudarilo se sa smanjenjem potražnje na tržištu Unije. Iako se smanjenje potražnje nastavilo tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, povećao se obujam uvoza što se odrazilo na povećanje tržišnog udjela kineskog uvoza koji je dosegnuo 3,6 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (48)

               Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 41., uvoz iz NRK-a bio je dampinški tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dok su mjere bile na snazi. Utvrđena dampinška marža čak je bila znatno viša od dampinške marže utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka. Ako je uvoz nastavio biti dampinški unatoč mjerama, tada nema razloga vjerovati da bi se izostankom mjera cijene uvoza iz NRK-a povećale, a kamoli došle na razinu koja je dovoljna za uklanjanje dampinga.

               (49)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 43., postojećim mjerama na kineski uvoz bešavnih cijevi na nizu važnih izvoznih tržišta za kineske proizvođače izvoznike bešavnih cijevi u velikoj se mjeri ograničava mogućnost širenja ili nastavka kineskog izvoza na ta tržišta. Istovremeno je utvrđeno da je izvozna cijena prema Uniji kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje bila viša od njegove izvozne cijene na trećim tržištima, čime se upućuje na privlačnost tržišta Unije unatoč pristojbama koje su na snazi. Nadalje se pokazalo da bi tržište Unije bilo otvorena meta za apsorbiranje znatnog dijela kineskih rezervnih kapaciteta koji bi se sigurno usmjerili na tržište Unije po dampinškim cijenama u slučaju izostanka antidampinških mjera.

               (50)

               Štoviše, prije uvođenja mjera na snazi 2009. kineski izvoz u Uniju iznosio je 542 840 tona, tj. gotovo osam puta više nego u razdoblju ispitnog postupka revizije. Time se upućuje na privlačnost tržišta Unije za kineski uvoz u smislu veličine tržišta te na činjenicu da na tržištu Unije postoji kapacitet za apsorbiranje povećanog obujma uvoza iz NRK-a. Antidampinškim pristojbama na snazi kineskim proizvođačima izvoznicima onemogućeno je povećanje obujma prodaje u Uniju koji će se najvjerojatnije ponovno povećati ako se dopusti istek mjere, a posebno uzimajući u obzir raspoloživost znatnih rezervnih kapaciteta u NRK-u kako je opisano u nastavku.

               (51)

               Osim toga, čak i da se potrošnja na kineskom tržištu znatno povećala nakon početnog ispitnog postupka, nije vjerojatno da se znatan rezervni proizvodni kapacitet kineskih proizvođača može apsorbirati na domaćem tržištu, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 45.

               (52)

               Stoga, ako se dopusti istek trenutačnih mjera, kineski proizvođači izvoznici vjerojatno će znatno povećati svoj izvoz na tržište Unije po dampinškim cijenama.

         3.4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

               (53)

               Na temelju ispitnog postupka pokazalo se da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineska prodaja bešavnih cijevi u Uniju izvršena po dampinškim cijenama. S obzirom na znatan rezervni kapacitet koji je raspoloživ u NRK-u (i premašuje ukupnu potrošnju u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije), mjere na snazi protiv kineskog uvoza na trećim tržištima i privlačnost tržišta Unije, Komisija je zaključila da postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga ako se mjere uklone.

         D.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

   1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

               (54)

               U industriji Unije nije bilo većih strukturnih promjena nakon početnog ispitnog postupka. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod proizvodilo približno 20 poznatih proizvođača u Uniji. Oni predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

               (55)

               Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrđena je na temelju podataka koji su prikupljeni od proizvođača iz Unije koji surađuju i podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

               (56)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., zbog velikog broja proizvođača u Uniji odabran je uzorak od šest proizvođača iz Unije. Uzorak se smatrao reprezentativnim za industriju Unije jer je činio oko 60 % ukupne prodaje u Uniji.

         2.   Potrošnja u Uniji

               (57)

               Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju i. obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije koji se temeljio na podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva i ii. uvoza iz trećih zemalja na tržište Unije koji se temeljio na statističkim podacima Eurostata. Podnositelj zahtjeva prikupio je i zbrojio podatke o prodaji šesnaest proizvođača iz Unije i procijenio podatke za ostale.

               (58)

               Na temelju toga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 1.

                  Potrošnja u Uniji

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Ukupna potrošnja u Uniji (u tonama)

                           2 353 291

                           2 058 262

                           1 841 591

                           1 904 410

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              87

                              78

                              81

                              Izvor: Eurostat i podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva

               (59)

               Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji smanjila se za 19 %. Točnije, tržište Unije za proizvod obuhvaćen revizijom i istovjetni proizvod stalno se smanjivalo do 2013. (za 22 %), a zatim se blago povećalo u razdoblju ispitnog postupka revizije (za 3,4 %).

               (60)

               Silazni trend potrošnje u Uniji može se uglavnom objasniti smanjenjem potražnje iz sektora građevine, industrije i proizvodnje energije koji se nisu oporavili na razine prije krize, tj. prije 2009.

         3.   Uvoz iz predmetne zemlje

   3.1.   Obujam i tržišni udjel uvoza iz predmetne zemlje

      Tablica 2.

      Obujam uvoza i tržišni udjel

               Zemlja

               2011.

               2012.

               2013.

               Razdoblje ispitnog postupka revizije

               NRK

               Obujam (u tonama)

               78 153

               47 279

               55 777

               67 977

                  Indeks

                  100

                  60

                  71

                  87

               Tržišni udjel (%)

               3,3

               2,3

               3

               3,6

                  Izvor: Eurostat

               (61)

               Obujam uvoza proizvoda obuhvaćenog revizijom iz NRK-a u Uniju smanjio se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja, s oko 78 000 tona u 2011. na 68 000 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Obujam uvoza iz NRK-a znatno se smanjio 2012. (za 40 %) i od tada se stalno povećavao (za 18 % u 2013. u usporedbi s 2012., a zatim za 22 % u razdoblju ispitnog postupka revizije u usporedbi s 2013.)

               (62)

               Uvoz proizvoda obuhvaćenog revizijom iz NRK-a u Uniju smanjio se u manjoj mjeri nego potrošnja Unije. To je dovelo do manjeg povećanja tržišnog udjela kineskog uvoza s 3,3 % u 2011. na 3,6 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Točnije, tržišni udjel smanjio se na 2,3 % u 2012., a zatim se povećao na 3 % u 2013. i 3,6 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

         3.2.   Cijene uvoza iz predmetne zemlje

               (63)

               U tablici u nastavku prikazana je prosječna cijena uvoza iz NRK-a

                  Tablica 3.

                  Uvozne cijene

                           Zemlja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           NRK

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           801

                           828

                           747

                           692

                              Indeks

                              100

                              103

                              93

                              86

                              Izvor: Eurostat

               (64)

               Od 2011. do razdoblja ispitnog postupka revizije prosječna cijena uvoza proizvoda obuhvaćenog revizijom podrijetlom iz NRK-a smanjila se za 14 %, s 801 EUR/tona u 2011. na 692 EUR/tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Točnije, kineska uvozna cijena povećala se za 3 % u 2012., a zatim se smanjila za više od 16 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Prosječna uvozna cijena proizvođača izvoznika koji surađuje bila je u jednakom rasponu kao prosječne uvozne cijene na temelju podataka Eurostata i slijedila je jednako kretanje tijekom razmatranog razdoblja.

         3.3.   Sniženje cijena

               (65)

               Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila usporedbom ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku koja je naplaćena na tržištu Unije, prilagođena na razinu franko tvornica, i prosječne cijene uvoza iz predmetne zemlje prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenu na osnovi cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na temelju provjerenih podataka kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje.

               (66)

               Za potrebe izračuna sniženja cijena upotrijebljeni su podaci svih proizvođača iz Unije u uzorku za razdoblje ispitnog postupka revizije. Na temelju usporedbe pokazalo se da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ponderirana prosječna marža sniženja cijena, izražena kao postotak prodajnih cijena industrije Unije, iznosila 28,4 %. Ako bi se odbila antidampinška pristojba od 17,7 % koja se primjenjuje na kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje, marža sniženja cijena iznosila bi 39,2 %.

         4.   Uvoz iz trećih zemalja

               (67)

               Obujam, tržišni udjel i cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 4.

                  Uvoz iz ostalih trećih zemalja

                           Zemlja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Ukrajina

                           Obujam (u tonama)

                           44 615

                           39 168

                           57 915

                           59 656

                              Indeks

                              100

                              88

                              130

                              134

                           Tržišni udjel (%)

                           1,9

                           1,9

                           3,1

                           3,1

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           900

                           898

                           838

                           776

                              Indeks

                              100

                              100

                              93

                              86

                           Japan

                           Obujam (u tonama)

                           51 852

                           47 163

                           23 721

                           21 426

                              Indeks

                              100

                              91

                              46

                              41

                           Tržišni udjel (%)

                           2,2

                           2,3

                           1,3

                           1,1

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           2 303

                           2 526

                           2 244

                           2 330

                              Indeks

                              100

                              110

                              97

                              101

                           Bjelarus

                           Obujam (u tonama)

                           33 614

                           35 761

                           28 380

                           29 600

                              Indeks

                              100

                              106

                              84

                              88

                           Tržišni udjel (%)

                           1,4

                           1,7

                           1,5

                           1,6

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           849

                           856

                           803

                           783

                              Indeks

                              100

                              101

                              95

                              92

                           Rusija

                           Obujam (u tonama)

                           19 018

                           13 375

                           7 154

                           7 977

                              Indeks

                              100

                              70

                              38

                              42

                           Tržišni udjel (%)

                           0,8

                           0,6

                           0,4

                           0,4

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           1 065

                           1 068

                           1 021

                           901

                              Indeks

                              100

                              100

                              96

                              85

                           Ostale treće zemlje

                           Obujam (u tonama)

                           43 230

                           54 977

                           43 713

                           56 509

                              Indeks

                              100

                              127

                              101

                              131

                           Tržišni udjel (%)

                           2,6

                           3,3

                           2,8

                           3,4

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           1 249

                           1 659

                           1 195

                           1 327

                              Indeks

                              100

                              133

                              96

                              106

                              Izvor: Eurostat

               (68)

               U razmatranom razdoblju obujam uvoza iz Ukrajine povećao se za 34 % i dosegnuo 59 656 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije, dok se obujam uvoza iz Japana, Rusije i Bjelarusa smanjio za 59 %, 58 % odnosno 12 % te u istom razdoblju iznosio 21 426 tona, 7 977 tona odnosno 29 600 tona. Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja povećao se za 31 %, s 43 230 tona na 56 509 tona. U smislu tržišnog udjela Ukrajina i ostale treće zemlje držale su oko 3 % tržišta Unije, dok su Japan i Bjelarus držali oko 1 % odnosno 2 %. Tržišni udjel koji je držala Rusija bio je neznatan i u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosio je 0,4 %.

               (69)

               Na temelju uvoznih cijena iz Ukrajine, Bjelarusa i Rusije vidljiv je silazni trend tijekom razmatranog razdoblja, dok je u uvoznim cijenama Japana i ostalih trećih zemalja zabilježen uzlazni trend. U razdoblju ispitnog postupka revizije uvozna cijena bešavnih cijevi iznosila je oko 780 EUR/tona za Bjelarus i Ukrajinu, dok je za Japan i ostale treće zemlje iznosila oko 2 330 EUR/tona odnosno 1 327 EUR/tona. Uvozna cijena za Rusiju iznosila je oko 900 EUR/tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Antidampinške mjere trenutačno postoje na uvoz bešavnih cijevi iz Ukrajine i Rusije.

         5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

   5.1.   Opće napomene

               (70)

               U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

               (71)

               Za analizu štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje procijenila na temelju podataka koje dostavio podnositelj zahtjeva, koji su se sastojali od podataka šesnaest proizvođača iz Unije, te procjena za ostale kako je navedeno u uvodnoj izjavi 57.; podaci se odnose na sve poznate proizvođače iz Unije. Komisija je mikroekonomske pokazatelje procijenila na temelju podataka koji se odnose na proizvođače iz Unije u uzorku.

               (72)

               Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

               (73)

               Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

         5.2.   Makroekonomski pokazatelji

   (a)   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (74)

               Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 5.

                  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Obujam proizvodnje

                           3 746 432

                           3 585 043

                           3 292 752

                           3 361 226

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              96

                              88

                              90

                           Proizvodni kapacitet

                           5 118 662

                           5 085 063

                           5 039 564

                           5 046 214

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              99

                              98

                              99

                           Iskorištenost kapaciteta

                           73 %

                           71 %

                           65 %

                           67 %

                              Izvor: podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva

               (75)

               Proizvodnja industrije Unije smanjila se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja, s razine od 3 746 432 tone u 2011. na razinu od 3 361 226 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Točnije, najprije se smanjivala za 12 % do 2013., a zatim se neznatno povećala za 2 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               (76)

               Proizvodni kapacitet ostao je općenito stabilan tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je oko 5 milijuna tona u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               (77)

               Kao posljedica smanjenja obujma proizvodnje i stabilnog proizvodnog kapaciteta iskorištenost kapaciteta razvijala se u skladu s obujmom proizvodnje, tj. najprije se smanjila na 65 % do 2013., a zatim se blago povećala na 67 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ukupno se iskorištenost kapaciteta smanjila sa 73 % u 2011. na 67 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

         (b)   Obujam prodaje i tržišni udjel

               (78)

               Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel u Uniji razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

                  Tablica 6.

                  Obujam prodaje i tržišni udjel

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Ukupni obujam prodaje u Uniji

                           2 082 810

                           1 820 539

                           1 624 931

                           1 661 265

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              87

                              78

                              80

                           Tržišni udjel industrije Unije

                           89 %

                           89 %

                           88 %

                           87 %

                              Izvor: podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva

               (79)

               Ukupni obujam prodaje industrije Unije iskazan u tablici 6. uključuje prodaju nepovezanim i povezanim kupcima za koju je utvrđeno da je izvršena po tržišnim uvjetima.

               (80)

               Ukupna prodaja industrije Unije na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja smanjila se za 20 %. Prodaja industrije Unije postupno se smanjivala za 22 % do 2013., a zatim se neznatno povećala i dosegnula više od 1,6 milijuna tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Smanjenje prodaje industrije Unije uglavnom je posljedica smanjenja potražnje za bešavnim cijevima u Uniji (vidi uvodnu izjavu 60.). Kao posljedica toga, industrija Unije izgubila je 2 postotna boda tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja te ostvarila 87 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

         (c)   Rast

               (81)

               Potrošnja u Uniji pala je za 19 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam prodaje industrije Unije smanjio za 20 %, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 2 postotna boda.

         (d)   Zaposlenost i produktivnost

               (82)

               Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 7.

                  Zaposlenost i produktivnost

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Broj zaposlenika

                           21 131

                           20 850

                           20 455

                           20 768

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              99

                              97

                              98

                           Produktivnost (jedinica/zaposlenik)

                           177

                           172

                           161

                           162

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              97

                              91

                              91

                              Izvor: podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva

               (83)

               Zaposlenost u industriji Unije smanjila se za 2 % tijekom razmatranog razdoblja i iznosila je 20 768 zaposlenika u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               (84)

               Produktivnost se tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 9 % zbog sporijeg pada zaposlenosti u Uniji u odnosu na proizvodnju Unije. U uobičajenim gospodarskim uvjetima industriji Unije doista treba više vremena da se prilagodi smanjenju potražnje te stoga obično postoji odmak između smanjenja proizvodnje i smanjenja broj zaposlenika.

         (e)   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

               (85)

               Dampinška marža utvrđena za NRK bila je znatno iznad razine de minimis, dok je obujam uvoza iz NRK-a ostao na niskoj razini tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Na temelju ispitnog postupka utvrđeno je da je uvoz bešavnih cijevi iz NRK-a nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama i da se stanje industrije Unije znatno pogoršalo, kako je zaključeno u uvodnim izjavama 99. do 102.

         5.3.   Mikroekonomski pokazatelji

   (a)   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

               (86)

               Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 8.

                  Prosječne prodajne cijene

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Prosječna jedinična cijena na tržištu Unije (EUR/tona)

                           1 294

                           1 258

                           1 187

                           1 170

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              97

                              92

                              90

                           Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                           1 257

                           1 186

                           1 167

                           1 128

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              94

                              93

                              90

                              Izvor: odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

               (87)

               Prosječna prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja i iznosila je 1 170 EUR/tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Smanjenje cijene može se smatrati posljedicom napora koje je industrija Unije uložila kako bi smanjila troškove te pritiska jeftinog kineskog uvoza na cijene.

               (88)

               Slično tome, prosječan trošak proizvodnje industrije Unije smanjio se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja, s 1 257 EUR/tona u 2011. na 1 128 EUR/tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Smanjenja troškova proizvodnje mogu se uglavnom objasniti učinkovitijim postupkom proizvodnje i opremom.

         (b)   Troškovi rada

               (89)

               Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 9.

                  Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                           41 710

                           41 465

                           41 662

                           41 191

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              99

                              100

                              99

                              Izvor: odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

               (90)

               Prosječni troškovi rada po zaposleniku ostali su relativno stabilni tijekom razmatranog razdoblja uz neznatno smanjenje od 1 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, prosječni troškovi rada smanjili su se za 1 % u 2012., zatim su se povećali za 0,5 % te ponovno smanjili za 1 %.

         (c)   Zalihe

               (91)

               Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

                  Tablica 10.

                  Zalihe

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Završne zalihe (u tonama)

                           145 083

                           129 772

                           166 387

                           153 971

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              89

                              115

                              106

                           Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

                           3,9

                           3,6

                           5,1

                           4,6

                              Izvor: odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

               (92)

               Završne zalihe tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 6 %. Od 2011. do 2012. završne zalihe smanjile su se zbog smanjenja obujma proizvodnje i povećanja obujma izvozne prodaje. Od 2012. do 2013. zalihe su se povećale zbog smanjenja ukupne prodaje industrije Unije. Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka revizije završne zalihe ponovno su se smanjile uglavnom zbog povećanja prodaje industrije Unije izvan tržišta Unije i na tržištu Unije.

               (93)

               U ispitnom postupku pokazalo se da se u ovoj industriji proizvodnja uglavnom izvodi na temelju kratkoročnih narudžbi kupaca te stoga zalihe čine relativno nizak postotak proizvodnje. Završne zalihe kao postotak proizvodnje slijedile su kretanje završnih zaliha i neznatno su se povećale s 3,9 % u 2011. na 4,6 % u razdoblju ispitnog postupka revizije uglavnom zbog smanjenja ukupne prodaje Unije. Točnije, smanjile su se za 0,3 postotna boda od 2011. do 2012., a zatim su se povećale za 1,5 postotnih bodova u 2013. zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 92.

         (d)   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (94)

               Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 11.

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           Razdoblje ispitnog postupka revizije

                           Profitabilnost industrije Unije (% neto prodaje)

                           2,9

                           5,7

                           1,7

                           3,6

                           Novčani tok (EUR)

                           59 174 934

                           274 503 811

                           191 142 121

                           246 791 720

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              464

                              323

                              417

                           Ulaganja (EUR)

                           141 658 302

                           134 147 382

                           140 277 636

                           146 208 274

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              95

                              99

                              103

                           Povrat ulaganja (%)

                           3,7

                           8,2

                           5,9

                           7,6

                              Izvor: odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

               (95)

               Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije mijenjala se od jedne do druge godine ovisno o stanju na tržištu te se tijekom razmatranog razdoblja općenito povećala s 2,9 % na 3,6 % uglavnom zbog prodane ponude proizvoda, tj. industrija Unije prodala je više proizvoda s relativno visokom profitnom maržom. Točnije, profitabilnost industrije Unije povećala se s 5,7 % u 2012., zatim se smanjila na 1,7 % u 2013. te se ponovno povećala na 3,6 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               (96)

               Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Neto novčani tok povećao se više nego četverostruko tijekom razmatranog razdoblja. Znatno povećanje novčanog toka uglavnom se može objasniti promjenama u obrtnom kapitalu.

               (97)

               Ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja neznatno povećala za 3 %. Uglavnom predstavljaju ulaganja potrebna za zamjenu proizvodne opreme.

               (98)

               Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda povećala se s 3,7 % na 7,6 % tijekom razmatranog razdoblja. Kao i u slučaju dobiti, kretanje povrata ulaganja bilo je nestabilno jer se najprije povećao na 8,2 % u 2012., zatim se smanjio na 5,9 % u 2013. te se ponovno povećao na 7,6 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

         5.4.   Zaključak o šteti

               (99)

               Brojni su se pokazatelji poboljšali tijekom razmatranog razdoblja, posebno financijski pokazatelji. Profitabilnost se neznatno povećala s 2,9 % na 3,6 %, što je nešto više od ciljne dobiti od 3 % koja je utvrđena u početnom ispitnom postupku. Povrat ulaganja povećao se s 3,7 % na 7,6 %, dok se razina novčanog toka povećala više od četiri puta. Ta kretanja upućuju na to da su antidampinške mjere na snazi bile učinkovite jer se industrija Unije zaštitila od mogućeg štetnog učinka dampinškog kineskog uvoza bešavnih cijevi.

               (100)

               S druge strane, neki glavni pokazatelji štete, a posebno makroekonomski pokazatelji, još su uvijek bilježili negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se obujam proizvodnje smanjio za 10 %, obujam prodaje nepovezanim kupcima u Uniji smanjio se za 20 %, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 67 %, tržišni udjel industrije Unije smanjio se za 2 postotna boda, a zaposlenost za 2 %. U kontekstu smanjenja potražnje za bešavnim cijevima industrija Unije proizvela je i prodala manje proizvoda na tržištu Unije što je dovelo do relativno niskih razina iskorištenosti kapaciteta. To je negativno utjecalo na fiksne troškove industrije Unije. Potrebno je napomenuti da se razina iskorištenosti kapaciteta znatno smanjila od početnog ispitnog postupka, točnije s 90 % tijekom početnog ispitnog postupka na 67 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               (101)

               Stoga stanje industrije Unije nije ujednačeno. Neki glavni pokazatelji štete, kao što su prodaja, obujam proizvodnje i tržišni udjel, zabilježili su negativna kretanja u razmatranom razdoblju. Istovremeno su drugi čimbenici, kao što su profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok, zabilježili pozitivna kretanja u istom razdoblju. Međutim, u ispitnom postupku utvrđeno je da je unatoč tim pozitivnim kretanjima koja su zabilježena za neke čimbenike štete industrija Unije općenito u takvom stanju da ne bi mogla apsorbirati iznenadni rast dampinškog uvoza iz NRK-a. Još važnije, stanje industrije Unije općenito se ustvari znatno pogoršalo u usporedbi s razdobljem ispitivanja u početnom ispitnom postupku. Stoga su, iako je industrija Unije bila profitabilna tijekom razmatranog razdoblja, razine dobiti bile znatno niže u usporedbi s početnim ispitnim postupkom (3,6 % u razdoblju ispitnog postupka revizije u usporedbi s 15,4 % u razdoblju ispitivanja u početnom ispitnom postupku) te su se jako razlikovale od jedne do druge godine ovisno o stanju na tržištu bešavnih cijevi (npr. s 5,7 % u 2012. na 1,7 % u 2013. te zatim na 3,6 % u razdoblju ispitnog postupka revizije).

               (102)

               Na temelju navedenog Komisija je zaključila da u razdoblju ispitnog postupka revizije industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe te da nije bila izložena prijetnji štete u smislu članka 3. stavka 9. Osnovne uredbe, uglavnom zbog činjenice da su je antidampinške mjere na snazi zaštitile od štetnog učinka kineskog dampinškog uvoza. Međutim, stanje industrije Unije znatno se pogoršalo u usporedbi s početnim ispitnim postupkom, uz nestabilne razine dobiti i niske stope iskorištenosti kapaciteta.

         6.   Vjerojatnost ponavljanja štete

               (103)

               Kako je zaključeno u uvodnim izjavama 99. do 102., industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, ali se njezino stanje znatno pogoršalo u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 41., tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineski uvoz izvršen je po dampinškim cijenama te, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 53., postoji vrlo velika vjerojatnost nastavka dampinga ako se dopusti istek mjera.

               (104)

               U početnom ispitnom postupku utvrđeno je postojanje prijetnje štete u skladu s člankom 3. stavkom 9. Osnovne uredbe. U trenutačnom ispitnom postupku utvrđena je vjerojatnost ponavljanja prijetnje štete ako se dopusti istek mjera. To se utvrđivanje temelji na procjeni sljedećih čimbenika: (a) vjerojatnog razvoja obujma dampinškog uvoza, (b) raspoloživosti rezervnog kapaciteta izvoznika, (c) razine cijena kineskog uvoza i vjerojatne potražnje za daljnjim uvozom i (d) razine zaliha.

         (a)   Vjerojatni razvoj obujma dampinškog uvoza

               (105)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 50., kineski uvoz bešavnih cijevi u Uniju iznosio je 542 840 tona u početnom ispitnom postupku i smanjio se na 68 000 tona (tj. osam puta manje) u razdoblju ispitnog postupka revizije. Vjerojatno je da bi, zbog svojih niskih cijena, kineski dampinški uvoz bešavnih cijevi mogao dostići razinu uvoza u početnom ispitnom postupku (542 840 tona) ako se dopusti istek mjera. U kontekstu smanjenja potražnje za bešavnim cijevima u Uniji (s 3,2 milijuna tona u početnom ispitnom postupku na 1,9 milijuna tona u razdoblju ispitnog postupka revizije), to će se vjerojatno povećanje kineskog dampinškog uvoza bešavnih cijevi vjerojatno odraziti na povećanje kineskog tržišnog udjela s trenutačnih 3,6 % na oko 30 %. U ispitnom postupku utvrđeno je da će se kupci u Uniji relativno jednostavno prebaciti sa svojih kratkoročnih narudžbi od proizvođača iz Unije na kineske proizvođače izvoznike ako se dopusti istek mjera. To će negativno utjecati na proizvođače iz Unije jer manje narudžbi podrazumijeva niže razine proizvodnje te stoga i rad na ekonomski neodrživim razinama iskorištenosti kapaciteta. Zbog opisanih razloga te uzimajući u obzir činjenicu da se kineski kapacitet proizvodnje bešavnih cijevi znatno povećao (za oko 60 %) nakon početnog ispitnog postupka, vjerojatno je da će dampinški kineski uvoz bešavnih cijevi odmah preplaviti tržište Unije i da će dobiti znatan tržišni udjel na račun industrije Unije ako se dopusti istek mjera.

         (b)   Raspoloživost rezervnog kapaciteta izvoznika

               (106)

               Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 46., ukupni rezervni kapacitet bešavnih cijevi u NRK-u procijenjen je na oko 2 milijuna tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ta je količina premašila ukupnu potrošnju bešavnih cijevi u Uniji tijekom istog razdoblja. Stoga bi NRK mogao izvoziti znatan dodatni obujam na tržište Unije. Nadalje, u Kanadi, SAD-u, Kolumbiji, Meksiku i Brazilu na snazi su antidampinške i zaštitne mjere za kineske bešavne cijevi, dok su Rusija, Bjelarus i Kazakstan privremeno uveli mjere za kineski uvoz po nepoštenim cijenama. Te su zemlje bile važna izvozna tržišta za kineske proizvođače izvoznike prije uvođenja mjera (11). Nadalje, prikupljeni dokazi upućuju da je zbog znatnog viška kineskog kapaciteta i nedavnog pada kineskoga gospodarstva izvršen snažan pritisak na kineske proizvođače bešavnih cijevi da proizvode uz visoke stope iskorištenosti kapaciteta. S obzirom na te elemente u ispitnom postupku utvrđeno je da postoji velika vjerojatnost da bi, ako se ukinu mjere, kineski proizvođači izvoznici usmjerili svoju proizvodnju na tržište Unije, koje je i dalje privlačno kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 47. do 52.

         (c)   Vjerojatni razvoj razina kineskih cijena

               (107)

               Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 64. do 66., trenutačne kineske cijene znatno su niže od prodajnih cijena industrije Unije, s prosječnog maržom sniženja cijena od 28,4 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 52., kineski uvoz bešavnih cijevi vjerojatno će nastaviti ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijena ako se mjere ukinu. Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 66., bez antidampinških mjera zbog kineskog uvoza snizile bi se prodajne cijene industrije Unije za 39,2 %. Ako se mjere ukinu, to će vrlo vjerojatno dovesti do znatnog povećanja pritiska na cijene na tržištu Unije, što će se naglasiti vjerojatnim trenutnim naglim rastom uvoza bešavnih cijevi iz NRK-a. U ispitnom postupku utvrđeno je da proizvođači iz Unije ne mogu sniziti svoje cijene kako bi se natjecali s dampinškim kineskim uvozom. Cijene se obično dogovaraju s klijentima na temelju vrste proizvoda i naručene količine. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 92. i 93., proizvođači iz Unije uglavnom proizvode na temelju kratkoročnih narudžbi. Zbog toga je kupcima relativno jednostavno prebaciti se na jeftiniji kineski uvoz bešavnih cijevi. Stoga bi vjerojatni negativni učinak bio dvostruk: (a) s jedne strane, zbog znatne razlike u cijeni vjerojatno će veći naglasak biti na jeftinom dampinškom uvozu iz NRK-a. Ne postoje naznake da će se potrošnja u Uniji povećati u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju. Stoga će se tržišni udjel dampinškog uvoza iz NRK-a na tržištu Unije vjerojatno znatno povećati na štetu industrije Unije. To bi dovelo do još niže iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, što je jedan od ključnih elemenata kojima se pridonosi trenutačnom ukupnom negativnom stanju industrije Unije; s druge strane, jeftinim dampinškim kineskim uvozom izvršit će se znatan pritisak na cijene na tržištu Unije te će zbog toga industrija Unije biti prisiljena dodatno sniziti svoje prodajne cijene na ekonomski neodržive razine, što će konačno dovesti do gubitaka.

               (108)

               Stoga je vrlo vjerojatno da će se, kao posljedica znatnog kineskog rezervnog kapaciteta, postojećih antidampinških i zaštitnih mjera na kineski uvoz proizvoda iz revizije na nekima od važnih izvoznih tržišta za bešavne cijevi te privlačnosti tržišta Unije, kako je opisano u uvodnim izjavama 47. do 52., količine jeftinog kineskog dampinškog uvoza u Uniju odmah znatno povećati ako se dopusti istek mjera.

         (d)   Razina zaliha

               (109)

               Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 92. i 93., razina zaliha nije posebno važna za analizu jer proizvođači iz Unije uglavnom proizvode na temelju kratkoročnih narudžbi kupaca pa zalihe čine neznatan postotak proizvodnje proizvođača iz Unije.

         7.   Zaključak

               (110)

               S obzirom na nalaze ispitnog postupka, odnosno znatan rezervni kapacitet u NRK-u, privlačnost tržišta Unije, stanje na ostalim glavnim izvoznim tržištima, vjerojatno trenutno povećanje znatnih količina kineskog dampinškog uvoza i očekivane razine cijena tog dampinškog uvoza, te uzimajući u obzir i ukupno pogoršanje industrije Unije nakon uvođenja početnih mjera i smanjenju tržišta Unije za bešavne cijevi, smatra se da bi ukidanje mjera vrlo vjerojatno dovelo do ponavljanja prijetnje štete.

               (111)

               Stoga se zaključuje da bi ukidanje postojećih mjera vjerojatno dovelo do nastavka dampinga i ponavljanja prijetnje štete.

         E.   INTERES UNIJE

               (112)

               U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv NRK-a bilo protivno interesu Unije u cjelini. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

               (113)

               Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.

               (114)

               Na temelju navedenog Komisija je ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka dampinga i ponavljanja prijetnje štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije.

         1.   Interes industrije Unije

               (115)

               Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije bila u osjetljivom položaju tijekom ispitnog postupka revizije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 60., smanjenje potražnje u Uniji te nestabilne profitne marže i niske razine iskorištenosti kapaciteta industrije Unije upućuju na to da se industrija Unije ne bi mogla nositi s kineskim uvozom po nepoštenim cijenama. Ispitnim postupkom utvrđeno je i da postoji vjerojatnost ponavljanja prijetnje štete ako bi se dopustio istek mjera protiv kineskog uvoza. Točnije, očekuje se da će industrija Unije pretrpjeti materijalnu štetu i možda nestati ako se kineski uvoz bešavnih cijevi vrati na tržište Unije po dampinškim cijenama zbog činjenice da bi se svakim gubitkom prodaje povećali fiksni troškovi.

               (116)

               Ako se mjere zadrže, očekuje se da će industrija Unije moći u potpunosti iskoristiti učinke uvedenih mjera, odnosno da će moći zadržati svoj tržišni udjel na tržištu Unije i poboljšati razine iskorištenosti kapaciteta. Na kraju bi mogla održati pozitivnu razinu dobiti.

               (117)

               Stoga je zaključeno da bi zadržavanje mjera protiv NRK-a na snazi bilo u interesu industrije Unije.

         2.   Interes uvoznika/trgovaca

               (118)

               Od četiri uvoznika koja su se javila nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka samo je jedan nepovezani uvoznik dostavio odgovor na upitnik.

               (119)

               Analizom provjerenih podataka pokazalo se da bešavne cijevi čine samo oko 5 % – 10 % njegove ukupne prodaje. Uvoznik koji surađuje bio je profitabilan u razdoblju obuhvaćenom revizijom. Profitabilnost poslovanja povezanog s bešavnim cijevima uvoznika koji surađuje iznosila je između 1 % i 7 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Na temelju toga, ako se mjere zadrže, vjerojatno je da neće znatno utjecati na djelatnosti tog uvoznika koji surađuje. Nadalje, s obzirom na to da ostali uvoznici nisu surađivali, ne postoje čimbenici kojima bi se upućivalo na to da bi produljenje mjera nerazmjerno utjecalo na ostale uvoznike.

         3.   Interes korisnika

               (120)

               Tri su korisnika surađivala u ispitnom postupku. Dva od ta tri korisnika koji surađuju kupila su bešavne cijevi od proizvođača iz Unije, a treći je kupio kineske bešavne cijevi od trgovca. Nijedan od ta tri korisnika nije iznio argument protiv zadržavanja mjera na snazi. Na temelju dostavljenih podataka i u skladu sa zaključcima donesenima u početnom ispitnom postupku očekuje se da nastavak mjera neće imati znatan negativan učinak na korisnike. Naprotiv, očekuje se da će se nastavkom mjera osigurati tržišno natjecanje na tržištu EU-a jer će se omogućiti odabir među različitim dobavljačima, uključujući europske dobavljače i dobavljače iz ostalih trećih zemalja.

         4.   Zaključak o interesu Unije

               (121)

               S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera protiv NRK-a.

         F.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (122)

               Iz prethodno navedenih razmatranja proizlazi da je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih bešavnih cijevi podrijetlom iz NRK-a, uvedenih Uredbom (EZ) br. 926/2009, potrebno zadržati.

               (123)

               Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba uvedena na uvoz bešavnih cijevi od željeza ili čelika, kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera ne većeg od 406,4 mm s ekvivalentom ugljika (CEV) ne većim od 0,86 prema formuli i kemijskoj analizi Međunarodnog instituta za zavarivanje (IIW) (12), trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 i ex 7304 59 93 (13) (oznake TARIC 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 i 7304599320) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanih u stavku 1. koje su proizvela društva navedena u nastavku iznosi:

               Društvo

               Stopa antidampinške pristojbe (%)

               Dodatna oznaka TARIC

               Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City, NRK

               17,7

               A949

               Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu

               27,2

               A950

               Sva ostala društva

               39,2

               A999

         3.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi povezane s carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 7. prosinca 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 926/2009 od 24. rujna 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 262, 6.10.2009., str. 19.).

      (3)  Presuda Općeg suda od 29. siječnja 2014. u predmetu T-528/09, Hubei Xinyegang Steel protiv Vijeća.

      (4)  Predmet C-186/14 P, ArcelorMittal Tubular Products Ostrava i drugi protiv Hubei Xinyegang Steel Co.

      (5)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 585/2012 od 26. lipnja 2012. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika, podrijetlom iz Rusije i Ukrajine, nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, i prekidu revizije nakon isteka mjere vezane uz uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske (SL L 174, 4.7.2012., str. 5.).

      (6)  Vidi bilješku 5.

      (7)  Obavijest o predstojećem isteku određenih antidampinških mjera (SL C 49, 21.2.2014., str. 6.).

      (8)  Obavijest o pokretanju postupka revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 347, 3.10.2014., str. 6.).

      (9)  CEV se određuje u skladu s Tehničkim izvješćem, 1967., IIW dok. IX-535-67, koje je objavio Međunarodni institut za zavarivanje (IIW).

      (10)  China Industry Data Website (www.chyxx.com), China Steel News Web (www.csteelnews.com) i China Business Info Web (www.askci.com).

      (11)  Antidampinške mjere na snazi na uvoz bešavnih cijevi iz Kine u tim zemljama u rasponu su od 32,7 % do 429,95 %.

      (12)  CEV se određuje u skladu s Tehničkim izvješćem, 1967., IIW dok. IX-555-67, koje je objavio Međunarodni institut za zavarivanje (IIW).

      (13)  Kako je određeno Uredbom Komisije (EZ) br. 1101/2014 od 16. listopada 2014. o izmjenama Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 312, 31.10.2014., str. 1.). Opseg proizvoda utvrđen je kombinacijom opisa proizvoda u članku 1. stavku 1. i opisa proizvoda odgovarajućih oznaka KN.

      PRILOG

         Popis proizvođača koji surađuju iz članka 1. stavka 2. prema dodatnoj oznaci TARIC A950

                  Naziv društva

                  Grad

                  Hebei Hongling Seamless Steel Pipes Manufacturing Co., Ltd.

                  Handan

                  Hengyang Valin MPM Co., Ltd

                  Hengyang

                  Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

                  Hengyang

                  Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

                  Huangshi

                  Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

                  Zhangjiagang

                  Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

                  Jiangyin

                  Jiangyin Metal Tube Making Factory

                  Jiangyin

                  Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

                  Chengdu

                  Shenyang Xinda Co., Ltd

                  Shenyang

                  Suzhou Seamless Steel Tube Works

                  Suzhou

                  Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

                  Tianjin

                  Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

                  Wuxi

                  Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

                  Wuxi

                  Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

                  Wuxi

                  Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

                  Zhangjiagang

                  Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

                  Zhangjiagang


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 835/2013 оd 30. kolovoza 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               31.8.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 233/43

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 835/2013
   оd 30. kolovoza 2013.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 30. kolovoza 2013.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,
         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG
      Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0707 00 05

                  TR

                  95,4

                  ZZ

                  95,4

                  0709 93 10

                  TR

                  119,1

                  ZZ

                  119,1

                  0805 50 10

                  AR

                  94,9

                  CL

                  121,1

                  TR

                  70,0

                  UY

                  121,3

                  ZA

                  104,7

                  ZZ

                  102,4

                  0806 10 10

                  EG

                  166,4

                  TR

                  142,8

                  ZZ

                  154,6

                  0808 10 80

                  AR

                  140,5

                  BR

                  98,2

                  CL

                  135,3

                  CN

                  67,2

                  NZ

                  127,9

                  US

                  118,8

                  ZA

                  114,2

                  ZZ

                  114,6

                  0808 30 90

                  AR

                  195,1

                  CN

                  88,3

                  TR

                  145,3

                  ZA

                  76,0

                  ZZ

                  126,2

                  0809 30

                  BA

                  45,1

                  TR

                  140,6

                  ZZ

                  92,9

                  0809 40 05

                  BA

                  51,8

                  MK

                  49,7

                  XS

                  56,3

                  ZZ

                  52,6

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2246 оd 13. prosinca 2016. o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 20. studenoga 2016. do 30. studenoga 2016. i o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. srpnja 2017. do 31. prosinca 2017. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 2535/2001 otvorene u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda

text:
               14.12.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 339/8

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2246
   оd 13. prosinca 2016.
   o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 20. studenoga 2016. do 30. studenoga 2016. i o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. srpnja 2017. do 31. prosinca 2017. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 2535/2001 otvorene u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom Komisije (EZ) br. 2535/2001 (2) otvaraju se godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda iz sektora mlijeka i mliječnih proizvoda.

               (2)

               Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 20. studenoga 2016. do 30. studenoga 2016. za podrazdoblje od 1. siječnja 2017. do 30. lipnja 2017. za određene kvote premašuju raspoložive količine. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri mogu izdavati uvozne dozvole tako da se odredi koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na zatražene količine, izračunan u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 (3).

               (3)

               Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 20. studenoga 2016. do 30. studenoga 2016. za podrazdoblje od 1. siječnja 2017. do 30. lipnja 2017. za određene su kvote manje od raspoloživih količina. Stoga je potrebno odrediti količine za koje nisu podneseni zahtjevi i dodati ih količini utvrđenoj za sljedeće podrazdoblje kvote.

               (4)

               Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 2535/2001 za podrazdoblje 1. siječnja 2017. do 30. lipnja 2017. množe se s koeficijentom dodjele iz Priloga ovoj Uredbi.
   2.   Količine za koje nisu podneseni zahtjevi za uvozne dozvole u skladu s Uredbom (EZ) br. 2535/2001, koje je potrebno dodati podrazdoblju od 1. srpnja 2017. do 31. prosinca 2017., navedene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor

            Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 2535/2001 od 14. prosinca 2001. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1255/1999 u pogledu uvoznih režima za mlijeko i mliječne proizvode te o otvaranju carinskih kvota (SL L 341, 22.12.2001., str. 29.).

      (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1301/2006 od 31. kolovoza 2006. o utvrđivanju zajedničkih pravila za upravljanje uvoznim carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode kojima upravlja sustav uvoznih dozvola (SL L 238, 1.9.2006., str. 13.).

      PRILOG

         I.A.

                  Redni br.

                  Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1.1.2017. do 30.6.2017.
                  (%)

                  Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količinama raspoloživima za podrazdoblje od 1.7.2017. do 31.12.2017.
                  (kg)

                  09.4590

                  —

                  —

                  09.4599

                  —

                  —

                  09.4591

                  —

                  —

                  09.4592

                  —

                  —

                  09.4593

                  —

                  —

                  09.4594

                  —

                  —

                  09.4595

                  —

                  —

                  09.4596

                  —

                  —

         I.F.

                  Proizvodi podrijetlom iz Švicarske

                  Redni br.

                  Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1.1.2017. do 30.6.2017.
                  (%)

                  Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količinama raspoloživima za podrazdoblje od 1.7.2017. do 31.12.2017.
                  (kg)

                  09.4155

                  91,400000

                  —

         I.H.

                  Proizvodi podrijetlom iz Norveške

                  Redni br.

                  Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1.1.2017. do 30.6.2017.
                  (%)

                  Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količinama raspoloživima za podrazdoblje od 1.7.2017. do 31.12.2017.
                  (kg)

                  09.4179

                  —

                  2 686 440

         I.I.

                  Proizvodi podrijetlom s Islanda

                  Redni br.

                  Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1.1.2017. do 30.6.2017.
                  (%)

                  Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količinama raspoloživima za podrazdoblje od 1.7.2017. do 31.12.2017.
                  (kg)

                  09.4205

                  —

                  —

                  09.4206

                  —

                  —

         I.K.

                  Proizvodi podrijetlom s Novog Zelanda

                  Redni br.

                  Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1.1.2017. do 30.6.2017.
                  (%)

                  Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količinama raspoloživima za podrazdoblje od 1.7.2017. do 31.12.2017.
                  (kg)

                  09.4514

                  —

                  7 000 000

                  09.4515

                  —

                  4 000 000

                  09.4182

                  —

                  16 806 000

                  09.4195

                  —

                  20 540 500

         I.L.

                  Proizvodi podrijetlom iz Ukrajine

                  Redni br.

                  Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1.1.2017. do 30.6.2017.
                  (%)

                  Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količinama raspoloživima za podrazdoblje od 1.7.2017. do 31.12.2017.
                  (kg)

                  09.4600

                  —

                  4 177 000

                  09.4601

                  —

                  800 000

                  09.4602

                  1,604278

                  —