title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1128/2013 оd 7. studenoga 2013. o odobrenju manje izmjene u specifikaciji za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Morbier (ZOI))

text:
               13.11.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 302/7

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1128/2013
   оd 7. studenoga 2013.
   o odobrenju manje izmjene u specifikaciji za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Morbier (ZOI))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njegov članak 53. stavak 2. drugi podstavak,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Francuske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Morbier”, registrirane u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1241/2002 (2), kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1027/2009 (3).

               (2)

               Zahtjev se podnosi radi izmjene specifikacije kako bi sadržavala podrobnije informacije u odnosu na opis proizvoda, dokaz o podrijetlu, način proizvodnje, označivanje, nacionalne zahtjeve i tijela zadužena za nadzor proizvoda.

               (3)

               Komisija je ispitala tu izmjenu i utvrdila da je opravdana. Budući da je izmjena manja u smislu članka 53. stavka 2. trećeg podstavka Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija ju može odobriti bez primjene postupka utvrđenog u člancima 50. do 52. te Uredbe,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Specifikacija za zaštićenu oznaku izvornosti „Morbier” mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Pročišćeni jedinstveni dokument u kojem se navode glavne točke specifikacije nalazi se u Prilogu II. ovoj Uredbi.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 7. studenoga 2013.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,
         Dacian CIOLOȘ

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  SL L 181, 11.7.2002., str. 4.

      (3)  SL L 283, 30.10.2009., str. 34.

      PRILOG I.
      Specifikacija za zaštićenu oznaku izvornosti „Morbier” mijenja se kako slijedi:
      1.1.   Opis proizvoda

         Organoleptička svojstva

      Analizirani su svi deskriptori sira radi boljeg opisivanja činjenica o proizvodu:
      U pogledu crne brazde, zbog subjektivnosti, izbrisana je riječ „dobro” ispred „stopljen”.
      U pogledu kore, riječi „glatka i homogena” zamjenjuju se preciznijim riječima „uglačana, jednolika, obložena vlažnim slojem kroz koji se nazire rešetka kalupa”. U pogledu njegove boje, „svijetlosiva do narančastobež”, zamjenjuje se preciznijim opisom „narančastobež s narančastosmeđim nijansama, narančastocrvenom i narančastoružičastom”.
      U pogledu tijesta, dodaje se da je „homogeno” i navodi se da je mekano „na dodir”. Opis rupice bliži je stvarnosti: umjesto „moguća neupadljiva rupica”, navodi se „često ima nekoliko raspršenih rupica veličine ribiza ili sploštenih mjehurića”. Dodaje se da se tijesto „pomalo lijepi u ustima” i da je „glatke” teksture.
      U pogledu okusa, umjesto „blagog okusa po vrhnju, čistog, voćnog i trajnog mirisa”, navodi se „okus je čist, s nijansama mlijeka, karamela, vanilije, voća. Kako sir stari, tako paletu aroma obogaćuju prepržene, začinjene i biljne nijanse. Okusi su uravnoteženi.”

         Analitička svojstva

      Dodaje se najmanji sadržaj vlage u siru iz kojeg su odstranjene masnoće od 58 % radi izbjegavanja atipičnih presuhih sireva.
      1.2.   Dokaz podrijetla

      Odjeljak „Podaci koji dokazuju podrijetlo proizvoda iz zemljopisnog područja” pročišćen je i ujedinjuje osobito obveze prijavljivanja i vođenja registara u pogledu sljedivosti proizvoda i praćenja uvjeta proizvodnje.
      Uz to, ovaj je odjeljak dopunjen brojnim odredbama o registrima i prijavnim dokumentima kojima se jamči sljedivost sireva.
      1.3.   Način proizvodnje

         Proizvodnja mlijeka

                  —

                  Pasmine:
                  Naveden je pasminski tip i proširena je mjera lokalnih pasmina na „mliječno stado” i „na sve mliječne krave na gospodarstvu” da bi se olakšao nadzor. Dopuštaju se i „krave nastale križanjem tih dviju pasmina s rodovnicima”. Povijesno lokalno podrijetlo imaju obje čiste pasmine i njihov križanac. Križanje nema vidljivog utjecaja na posebnost proizvoda.

                  —

                  Površina pašnjaka za ispašu:
                  Briše se rečenica: „Stado se vodi prema lokalnim običajima”, jer je previše općenita i ne dopušta nadzor.
                  Dodaje se rečenica: „U pogledu proizvodnje sira Morbier, površinama ispaše smatraju se travnate površine s najmanje 3 različite biljne vrste i obuhvaćaju najmanje jednu travu te jednu mahunarku.”, radi davanja prednosti prirodnim pašnjacima s cvjetnom raznolikosti paše.

                  —

                  Vođenje pašnjaka i gnojidba:
                  Dodaje se ograničenje mineralne dušične gnojidbe na 50 jedinica po hektaru površine ispaše godišnje kako bi se očuvala cvjetna raznolikost pašnjaka. U istu se svrhu navodi popis dopuštenih organskih gnojiva: gnoj, gnojovka, gnojnica i stabilizirani mulj iz uređaja za pročišćavanje vode. Zabranjuje se svaka uporaba travnjaka (pašnjaka i sjenokoša) najmanje 4 tjedna nakon razastiranja organskoga gnojiva da bi se izbjegli problemi s kakvoćom mlijeka.

                  —

                  Ispaša:
                  Ispaša je obvezna da bi se održala povezanost između proizvoda i zemlje: „Mliječne krave pasu nakon topljenja snijega čim to dopusti nosivost tla. U sezoni ispaše krave koje daju mlijeko koriste najmanje 20 ara pašnjaka po muznoj kravi.”

                  —

                  Osnovni dnevni obrok mliječnih krava:
                  „Dopušten je samo natrijev klorid za poboljšano čuvanje krme.” da se ne bi izmijenila njezina svojstva.
                  Zabranjeno je ovlaživati hranu da se ne bi razvile nepoželjne klice.
                  „U slučaju dopunske hranidbe svježom krmom, zelena krma se stavlja u očišćena korita i mora se utrošiti u roku od najkasnije 4 sata nakon košnje.” da ne bi fermentirala. Također, „Kada se repa reže na komadiće, mora se pripremati svakodnevno.”
                  Da bi se očuvala povezanost između proizvoda i zemlje, „Najviši unos koncentrata u dnevni obrok mliječnih krava (uključujući unos dehidriranog bilja) ograničava se u prosjeku po stadu na 1 800 kg po kravi godišnje.”
                  Zabrana fermentirane hrane proširuje se s „muznih krava” na „mliječno stado (krave koje daju mlijeko, zasušene krave i pomladak nakon odbijanja od mlijeka).”
                  Mogućnost hranidbe drugog, sasvim odvojenog stada tom vrstom hrane ipak je predviđena pod određenim uvjetima.
                  Zabranjuje se genetski modificirana hrana da bi se očuvala povezanost između proizvoda i zemlje.
                  Da se izbjegne smanjenje kvalitete mlijeka u ishrani mliječnog stada, zabranjuje se krmivo koje nepovoljno utječe na miris i okus mlijeka.

         Mužnja

      Mora se očuvati prirodna flora mlijeka. Povećanje broja mužnji na dan šteti prirodnoj flori mlijeka. Samo jedna mužnja dnevno uzrokuje neravnotežu mikroflore: „Muze se dva puta dnevno, ujutro i navečer. Zabranjuje se izostavljanje jedne mužnje. Zbog brige za održanjem prirodne flore mlijeka, proizvodi koji se rabe ne sadržavaju dezinficijense, osim u slučaju utvrđene nepravilnosti.”

         Prerada

                  —

                  Mlijeko u izradi sira:
                  Mlijeko se mora prikupljati dnevno i ubrzo iskoristiti za izradu sira u rokovima koje predviđa lokalna tradicija.
                  To mlijeko treba biti odvojeno od drugog mlijeka da bi se dopustio nadzor.
                  „U prostorije u kojima se proizvodi Morbier smije ući samo mlijeko u skladu s ovom specifikacijom ili mlijeko namijenjeno drugim oznakama podrijetla iz regije pod uvjetom da je sljedivost stvarno uporabljenog mlijeka za izradu sira Morbier dostatna za provjeru usklađenosti s ovom specifikacijom.” Mikroflora mlijeka usklađenih sa specifikacijama drugih ZOI-ja regije u skladu je sa specifikacijom ZOI-ja Morbier. Naime, identificirani su proizvođači mlijeka tih drugih ZOI-ja, a mlijeko s tih gospodarstava udovoljava istim bitnim pravilima kao i za ZOI Morbier: hranidba mliječnih krava na osnovi trave i sijena iz područja, ispaša, ograničeno vrijeme čuvanja mlijeka itd. Time se omogućava očuvanje prikladnog mikrobnog okoliša u proizvodnom pogonu. Drugo mlijeko koje nije u skladu ni sa specifikacijom sira Morbier ni sa specifikacijom drugih ZOI-ja nema jednaka jamstva. Usto, očito se neovisno izrađuju i drugi sirevi ili u prostoru (drugi proizvodni lanac) ili u vremenu (uzastopna proizvodnja).

                  —

                  Prerada
                  Rečenica: „Uz iznimku djelomičnog obiranja, dodavanja renina, mliječnih startera, soli i vode za ispiranje gruša, ništa se ne smije oduzimati ni dodavati mlijeku tijekom izrade.” zamjenjuje se rečenicom:

                     „Uz iznimku djelomičnog obiranja, ništa se ne smije oduzimati ni dodavati mlijeku tijekom izrade osim: soli (natrijevog klorida), renina, odabranih kultura startera ili u precijepljenom obliku ili izravnim sijanjem, vode, biljnog ugljena (carbo medicinalis vegetalis).”

                  Navodi se da se „Za proizvodnju mora uporabiti kotao od nehrđajućeg čelika ili bakra.” iz tehnoloških i tradicionalnih razloga.
                  Briše se veličina komada gruša jer je nije moguće nadzirati i nije specifična za taj proizvod.
                  Navedeni su uvjeti uklanjanja laktoze te temperaturni uvjeti unutar kotla.
                  Briše se rečenica: „Hljebovi sira oblikuju se laganim stiskanjem.” jer se ne radi o tehnološkoj obvezi. Navodi se da se obvezno „ručno” premazuju biljnim ugljenom da se omogući izražavanje sirarskog umijeća u toj važnoj fazi proizvodnje sira „Morbier”. Dopušta se uporaba tradicionalnih drvenih kalupa i lanene tkanine jer se radi o materijalima koji se tradicionalno rabe u toj grani.
                  U specifikaciju se dodaje da Morbier mora biti soljen na suho ili salamurom te da se, u slučaju stavljanja u salamuru, zabranjuje isušivanje salamure kemijskim putem. Ova je važna tehnološka faza bila izostavljena iz prethodne specifikacije.

         Zrenje

      Drvo najbolje potiče zrenje sira jer dopušta odličnu izmjenu osobito s vodom i soli koje regulira. Drvo naglašava i povezanost sa zemljom potičući površinsku mikrofloru. Stoga je dodana sljedeća rečenica: „Sir zrije na drvenim daskama.” Nije zadano podrijetlo tih dasaka. Međutim, kako sirana u kojoj sir dozrijeva na policama od nehrđajućeg čelika ne bi bila kažnjena, predlaže se sljedeća prijelazna mjera: „Odstupajući od pravila, police od nehrđajućeg čelika koje su se rabile u proizvodnji sira Morbier prije 1. siječnja 2006. mogu se uporabiti do njihove zamjene novima, a najkasnije do 31. prosinca 2014.”
      Dodaje se da sir zrije najmanje 45 dana „bez prekidanja ciklusa”.
      Navodi se: „Za vrijeme skladištenja prije stavljanja na tržište zreli sirevi moraju se čuvati na temperaturi iznad ništice.”
      1.4.   Označivanje

      Nema više obveze primjene nacionalnog logotipa „INAO”. Dodaje se obveza primjene logotipa ZOI Europske unije. Obveza navođenja podataka o proizvođaču zamjenjuje se obvezom navođenja podataka o pogonu za zrenje sira.
      Navodi se da je, neovisno o propisanim oznakama koje se primjenjuju na sve sireve, zabranjena uporaba pridjevaka ili druge oznake uz oznaku podrijetla pri označivanju, oglašavanju, na računima ili vrijednosnicama, uz iznimku posebnih trgovačkih ili proizvodnih marki.
      1.5.   Nacionalni zahtjevi

      Smatralo se potrebnim navesti u odjeljku „Nacionalni zahtjevi”„glavne točke nadzora” s njihovim referentnim vrijednostima i metodama evaluacije.
      1.6.   Ostalo

      Navode se podaci tijela zaduženog za nadzor proizvodnih uvjeta i podaci Certifikacijskog tijela koje je skupina odabrala kao nadzorno tijelo. U ovom odjeljku više nema Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu (L’Institut National de l’Origine et de la Qualité).

      PRILOG II.

         PROČIŠĆENI JEDINSTVENI DOKUMENT

      Uredba Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti zemljopisnih oznaka i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (1)

         „MORBIER”

      EZ br.: FR-PDO-0205-0933-29.12.2011.

         ZOZP ( ) ZOI (X)

      1.   Naziv

      „Morbier”
      2.   Država članica ili treća zemlja

      Francuska
      3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

      3.1.   Vrsta proizvoda

                  Razred 1.3.

                  Sirevi

            3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

      „Morbier” je sir proizveden od sirovog kravljeg mlijeka, tlačen, nekuhan, plosnatog cilindričnog oblika, promjera 30 do 40 centimetara, visine 5 do 8 centimetara, težine od 5 do 8 kg, ima ravnu gornju i donju plohu i blago zaobljene rubove.
      Sir ima središnju vodoravnu crnu brazdu, koja je stopljena i neprekinuta po cijelom presjeku.
      Njegova je kora prirodna, uglačana, jednolika, obložena vlažnim slojem kroz koji se nazire rešetka kalupa. Boja mu je narančastobež s narančastosmeđim, narančastocrvenim i narančastoružičastim nijansama. Tijesto sira je homogeno, boje bjelokosti do blijedožute i često ima nekoliko raspršenih rupica veličine ribiza ili sploštenih mjehurića. Mekano je na dodir, kremasto i topivo, pomalo se lijepi u ustima te je fine i glatke teksture. Okus mu je čist, s nijansama mlijeka, karamela, vanilije, voća. Kako sir stari, tako paletu aroma obogaćuju prepržene, začinjene i biljne nijanse. Okusi su uravnoteženi. Sadržaj masti je najmanje 45 % u suhoj tvari. Sadržaj vlage u siru iz kojeg su odstranjene masnoće je između 58 % i 67 %. Sir zrije najmanje 45 dana od dana proizvodnje, bez prekidanja ciklusa.
      3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

      Mlijeko koje se rabi za proizvodnju sira „Morbier” mora potjecati samo od krava pasmine „montbéliarde” tipa 46 ili francuske pasmine „simmental”, tipa 35, ili nastalih križanjem tih dviju pasmina s rodovnicima.
      3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

      Osnovni dnevni obrok mliječnih krava sastoji se od trave koju krave pasu za vrijeme cijelog vegetacijskog razdoblja te sijena u zimsko vrijeme ili od otave, također prikupljene u zemljopisnom području.
      Da bi se zajamčila tijesna povezanost između zemlje i proizvoda ishranom specifičnom za zemljopisno područje, najviši unos koncentrata ograničen je na 1 800 kg po mliječnoj kravi godišnje. Stvarno korištena površina pašnjaka za ispašu na gospodarstvu mora iznositi najmanje jedan hektar po jednoj mliječnoj kravi.
      Zabranjuju se svi eksploatacijski sustavi u kojima se bilo koja hrana donosi u korita kako bi se očuvala tradicionalna ispaša. Mliječne krave pasu nakon topljenja snijega čim to dopusti nosivost tla. U sezoni ispaše krave koje daju mlijeko koriste najmanje 20 ara pašnjaka po mliječnoj kravi. Ta ograničenja podrazumijevaju da najmanje 70 % hrane potječe iz zemljopisnog područja.
      Mliječne krave ne smiju ni u koje doba godine dobivati proizvode silaže ili fermentirano krmivo zbog tehnološkog rizika pri proizvodnji ili zrenju sira povezanih s takvom praksom.
      U ishrani mliječnog stada dopuštene su samo sirovine i koncentrati koji potječu od genetski nemodificiranih proizvoda kako bi se očuvala povezanost između proizvoda i zemlje.
      3.5.   Posebni koraci u proizvodnji koje valja poduzeti u određenom zemljopisnom području

      Mlijeko mora biti proizvedeno, a sir prerađen i sazreo unutar zemljopisnog područja.
      3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

      —
      3.7.   Posebna pravila za označivanje

      Svi sirevi s registriranom oznakom izvornosti „Morbier” moraju na sebi imati etiketu na kojoj je naveden naziv ZOI slovima čija je veličina barem jednaka veličini najvećih slova na etiketi.
      Na etiketi mora obvezno biti simbol ZOI Europske unije.
      Etiketa na kolutovima sira sadržava jasnu identifikaciju pogona za zrenje sira (ime ili naziv tvrtke i adresu).
      Navodi se da je, neovisno o propisanim oznakama koje se primjenjuju na sve sireve, zabranjena uporaba pridjevaka ili druge oznake uz predmetnu oznaku podrijetla pri označivanju, oglašavanju, na računima ili vrijednosnicama, uz iznimku posebnih trgovačkih ili proizvodnih marki.
      4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

      Zemljopisno područje obuhvaća područje sljedećih općina:
      Departman Ain: općine Apremont, Bellegarde-sur-Valserine u dijelu koji odgovara bivšoj općini Coupy, Belleydoux, Champfromier, Charix, Chézery-Forens, Confort, Echallon, Giron, Lancrans, Leaz, Lelex, Mijoux, Plagne, Montanges i Saint-Germain-de-Joux.
      Departman Doubs: sve općine tog departmana.
      Departman Jura: sve općine uz iznimku općina Annoire, Aumur, Champdivers, Chemin, Longwy-sur-le-Doubs, Molay, Peseux, Petit-Noir, Saint-Aubin, Saint-Loup, Tavaux.
      Departman Saône et Loire: općine Beaurepaire-en-Bresse, Beauvernois, Bellevesvre, Champagnat, Cuiseaux, Flacey-en-Bresse, Fretterans, Joudes, Mouthier-en-Bresse, Sagy, Saillenard, Savigny-en-Revermont i Torpes.
      5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

      5.1.   Posebnost zemljopisnog područja

         Prirodni čimbenici

      Zemljopisno područje obuhvaća jurski lûk, sve vapnenačke visoravni i njihov produžetak u manji dio susjedne nizine. Nadmorska je visina često visoka. Krajolik odlikuju pašnjaci i šume. Vrlo je raznolika prirodna flora pašnjaka na vapnenačkom tlu.
      Cijelo područje odlikuje klima kontinentalnog tipa, s velikim temperaturnim razlikama između ljeta i zime i oborinama koje su, iako dobro zastupljene tijekom cijele godine, znatne u ljetno doba. Cijelo područje određuje klima sjeverne polutke s niskom prosječnom godišnjom temperaturom (unatoč velikim ljetnim vrućinama) i velikim brojem dana s mrazom. Okoliš je gorski ili subgorski, s obilnim padalinama čija godišnja razina uvijek prelazi 900 mm i općenito iznosi više od 1 000 mm. Tako veliku količinu padalina nalazimo već na manjoj nadmorskoj visini i ona raste prema unutrašnjosti masiva. Nepostojanje suhog razdoblja znakovito je u svim godišnjim dobima. Takva klima osobito pogoduje rastu trave.

         Ljudski čimbenici

      Važnost pašnjaka u središtu i na sjeveru Jurskog masiva uvjetovala je regionalno gospodarstvo usmjerivši ga uglavnom na stočarstvo i osobito na mljekarstvo.
      Najstariji dokument u kojem se navodi „Morbier” potječe iz 1799. Sir je već tada poznat u Parizu, iz čega se zaključuje da je još starijeg podrijetla.
      U početku se proizvodio u trenutku kada je razina mlijeka bila niska i posebno nedovoljna za proizvodnju kolutova sira „Comté”. Proizvodnja sireva „Morbier” i „Comté” tijesno je povezana.
      Postoji više pretpostavki o početku proizvodnje sira „Morbier”. Prema jednoj sir „Morbier” se proizvodio zbog potrebe da se na farmama iskoriste dvije uzastopne mužnje za izradu sira od 8 do 10 kilograma. Prvi hljeb gruša premazivao se čađi skinutom ispod kotla da bi se zaštitio od onečišćenja izvana i da bi se izbjeglo površinsko kvarenje prije nego se spoji s grušom dobivenim u sklopu izrade sljedećeg sira. Preostali je sloj označavao spoj između izrade dva sira.
      Ručno nanošenje ugljena podrazumijeva pravu ravnotežu između premazivanja jednog gruša koji je presuh i drugog koji je previše vlažan. Održavanjem „ručne” faze jamči se održavanje sirarskog umijeća povezanog sa sirom „Morbier” i poštovanje tradicije.
      Jurski su stočari tijekom naraštaja odabrali krave pasmine „montbéliarde” koja je posebno prilagođena lokalnim prirodnim uvjetima i čije mlijeko odgovara regionalnim tehnologijama izrade sira. Potom su odabrali i pasminu „simmental” koja je manje zastupljena.
      5.2.   Posebnost proizvoda

      „Morbier” je kravlji sir težine od 5 do 8 kg.
      „Morbier” je sir koji se raspoznaje po središnjoj vodoravnoj crnoj brazdi, koja je stopljena i neprekinuta po cijelom presjeku. Crna brazda dobiva se samo premazivanjem biljnim ugljenom lica jednog od hljebova gruša prije istiskivanja sirutke. Tijesto tog sira, obilježenog slavnom središnjom crnom brazdom, homogeno je, boje bjelokosti do svjetložute i često ima nekoliko raspršenih rupica.
      Okus mu je čist, s nijansama mlijeka, karamela, vanilije, voća. Kako sir stari, tako paletu aroma obogaćuju prepržene, začinjene i biljne nijanse.
      5.3.   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili značajki proizvoda (za ZOI) odnosno specifične kvalitete, ugleda ili drugih značajki proizvoda (za ZOZP)

      Prevladavajući udjel trave u ishrani mliječnih krava utječe na svojstva mlijeka te na organoleptičke posebnosti sira „Morbier”. Svaka promjena cvjetnog sastava pašnjaka odražava se promjenama aromatičnih nijansi sira. Taj je utjecaj lako provjeriti tijekom godišnjih doba. Zbog toga se više proizvodnih uvjeta iz specifikacije odnosi na očuvanje prirodne cvjetne raznolikosti. Rezerva trave čuva se zabranom uzgoja genetski modificiranih kultura koje bi mogle izmijeniti cvjetni sastav ili ograničiti njegovu raznolikost. Bogatstvo flore pašnjaka također se čuva ograničavanjem gnojiva.
      Oblik sira (cilindar srednje veličine) bio je na početku prilagođen proizvodnji na gorskom gospodarstvu. Dvije prerade odgovaraju dvjema mužnjama i dopuštaju izradu relativno velikog sira te ograničavaju gubitke tijekom skladištenja. Tu će veličinu preuzeti sirarske zadruge što će omogućiti proizvodnju sira kada je razina proizvodnje mlijeka niska. Povezanost izrade istisnutog kuhanog sira, a osobito sira „Comté” nalazi se u tehnikama vlažnog oblaganja kore. Takvom se njegom, osim izgleda, postiže osobit okus sira.
      Uporaba drva za zrenje izravno je povezana, s jedne strane, s tehnološkim zahtjevima, i, s druge strane, s postojanjem obližnjih velikih šuma smolastih četinjača povezanih s prirodnim okruženjem.
      Da bi se dobila fina i glatka tekstura te kroz okus sira „Morbier” izrazile fine nijanse, nužno je uporabiti sirovo mlijeko s osobitom mliječnom florom. Odvajanjem laktoze, što utječe na teksturu sira „Morbier”, omogućava se izražavanje tih sekundarnih aromatičnih nijansi.
      Središnja crna brazda ispočetka se dobivala uporabom čađi s kotla. Ta tehnika potvrđuje povezanost proizvodnje istisnutog kuhanog sira pokrajine Franche-Comté.

         Upućivanje na objavljenu specifikaciju

      (članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006)
      https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCMorbier.pdf

         (1)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 343, 14.12.2012., str. 1.).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1415 оd 20. kolovoza 2015. o odobrenju astaksantina kao dodatka hrani za životinje za ribe, rakove i ukrasne ribe (Tekst značajan za EGP)

text:
               21.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 220/7

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1415
   оd 20. kolovoza 2015.
   o odobrenju astaksantina kao dodatka hrani za životinje za ribe, rakove i ukrasne ribe
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje za korištenje u hranidbi životinja (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđaju se odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje tog odobrenja. Člankom 10. te Uredbe predviđa se ponovna procjena dodataka odobrenih u skladu s Direktivom Vijeća 70/524/EEZ (2).

               (2)

               U skladu s Direktivom 70/524/EEZ astaksantin je odobren bez vremenskog ograničenja kao dodatak hrani za losos, pastrvu i ukrasne ribe. Taj je proizvod nakon toga unesen u registar dodataka hrani za životinje kao postojeći proizvod u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

               (3)

               U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 u vezi s njezinim člankom 7. podnesena su dva zahtjeva za ponovnu procjenu astaksantina i njegovih pripravaka kao osjetilni dodatak za losos, pastrvu i ukrasne ribe te, u skladu s člankom 7. te Uredbe, za novu uporabu kod rakova i ribe, osim lososa i pastrve. Podnositelji zahtjeva zatražili su da se taj dodatak razvrsta u kategoriju dodataka „osjetilni dodaci”. Uz navedene zahtjeve priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

               (4)

               Europska agencija za sigurnost hrane (dalje u tekstu: „Agencija”) u svojim je mišljenjima od 20. svibnja 2014. (3) zaključila da astaksantin u predloženim uvjetima uporabe u hrani za životinje nema negativne učinke na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Agencija je zaključila i da je astaksantin učinkovit u bojenju mesa riba, epiderme rakova i kože ukrasnih riba. Zaključila je i da neće doći do sigurnosnih rizika za potrošače. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodataka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

               (5)

               Ocjena astaksantina pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni u članku 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim treba odobriti uporabu te tvari kako je navedena u Prilogu ovoj Uredbi. Treba utvrditi najveće dopuštene količine za astaksantin.

               (6)

               Budući da ne postoje sigurnosni razlozi zbog kojih bi izmjene uvjeta izdavanja odobrenja bilo potrebno odmah primjenjivati, primjereno je zainteresiranim stranama omogućiti prijelazno razdoblje kako bi se pripremile za ispunjivanje novih zahtjeva koji proizlaze iz odobrenja.

               (7)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Tvar navedena u Prilogu, koja pripada kategoriji dodataka hrani za životinje „osjetilni dodaci” i funkcionalnoj skupini „bojila”, odobrava se kao dodatak hrani za životinje pod uvjetima utvrđenima u tom Prilogu.
   Članak 2.
   1.   Tvar navedena u Prilogu i premiksi koji tu tvari sadržavaju, a koji su proizvedeni i označeni prije 10. ožujka 2016. u skladu s pravilima primjenjivima prije 10. rujna 2015., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe.
   2.   Krmne smjese i krmiva koji sadržavaju tvar navedenu u Prilogu, koji su proizvedeni i označeni prije 10. rujna 2016. u skladu s pravilima primjenjivima prije 10. rujna 2015., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe ako su namijenjeni ribama.
   3.   Krmne smjese i krmiva koji sadržavaju tvar navedenu u Prilogu, koji su proizvedeni i označeni prije 10. rujna 2017. u skladu s pravilima primjenjivima prije 10. rujna 2015., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe ako su namijenjeni ukrasnim ribama.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 20. kolovoza 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

      (2)  Direktiva Vijeća 70/524/EEZ od 23. studenoga 1970. o dodacima hrani za životinje (SL L 270, 14.12.1970., str. 1.).

      (3)  EFSA Journal 2014.; 12(6):3724 i EFSA Journal (2014.); 12(6):3725.

      PRILOG

                  Identifikacijski broj dodatka

                  Naziv nositelja odobrenja

                  Dodatak

                  Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

                  Vrsta ili kategorija životinje

                  Najviša dob

                  Najmanja dopuštena količina

                  Najveća dopuštena količina

                  Ostale odredbe

                  Datum isteka valjanosti odobrenja

                  mg/kg aktivne tvari potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

                     Kategorija osjetilnih dodataka. Funkcionalna skupina: a. bojila ii. tvari koje, dodane u hranu životinja, pojačavaju boju hrane životinjskog podrijetla

                  2a161j

                  —

                  Astaksantin

                     Sastav dodatka hrani

                  Astaksantin
                  Trifenilfosfin oksid (TPPO) ≤ 100 mg/kg
                  Diklormetan ≤ 600 mg/kg

                     Karakteristike aktivne tvari

                  Astaksantin
                  C40H52O4

                  CAS br.: 7542-45-2
                  Astaksantin u krutom obliku proizveden kemijskom sintezom
                  Kriteriji čistoće:

                              —

                              analiza (izraženo kao astaksantin): najmanje 96 % ukupne količine bojila,

                              —

                              karotenoidi osim astaksantina: najviše 5 % ukupne količine bojila.

                     Metoda analize
                      (1)

                              —

                              za kvantifikaciju astaksantina u pripravku dodatka hrani za životinje: spektrofotometrija na 431 nm,

                              —

                              za kvantifikaciju astaksantina u premiksima i hrani za životinje: tekućinska kromatografija visoke djelotvornosti normalnih faza povezana s vidljivom spektroskopijom (NP-HPLC-VIS, 470 nm).

                  Ribe

                  —

                  —

                  100

                              1.

                              Astaksantin se može staviti na tržište i upotrebljavati kao dodatak koji sadržava pripravak.

                              2.

                              U uputama za uporabu dodataka i premiksa potrebno je navesti uvjete stabilnosti i skladištenja.

                              3.

                              Mješavina astaksantina s drugim karotenoidima i ksantofilima ne smije prelaziti 100 mg/kg potpune krmne smjese (sadržaj vlage 12 %).

                              4.

                              Radi sigurnosti pri rukovanju nosi se zaštita za dišne organe, zaštitne naočale i rukavice.

                  10. rujna 2025.

                  Rakovi

                  —

                  —

                  100

                  Identifikacijski broj dodatka

                  Naziv nositelja odobrenja

                  Dodatak

                  Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

                  Vrsta ili kategorija životinje

                  Najviša dob

                  Najmanja dopuštena količina

                  Najveća dopuštena količina

                  Ostale odredbe

                  Datum isteka valjanosti odobrenja

                  mg/kg aktivne tvari potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

                     Kategorija osjetilnih dodataka. Funkcionalna skupina: a. bojila iii. tvari koje povoljno utječu na obojenost ukrasnih riba i ptica

                  2a161j

                  —

                  Astaksantin

                     Sastav dodatka hrani

                  Astaksantin
                  Trifenilfosfin oksid (TPPO) ≤ 100 mg/kg
                  Diklormetan ≤ 600 mg/kg

                     Karakteristike aktivne tvari

                  Astaksantin
                  C40H52O4

                  CAS br.: 7542-45-2
                  Astaksantin u krutom obliku proizveden kemijskom sintezom
                  Kriteriji čistoće:

                              —

                              analiza (izraženo kao astaksantin): najmanje 96 % ukupne količine bojila,

                              —

                              karotenoidi osim astaksantina: najviše 5 % ukupne količine bojila.

                     Metoda analize
                      (2)

                              —

                              za kvantifikaciju astaksantina u pripravku dodatka hrani za životinje: spektrofotometrija na 431 nm,

                              —

                              za kvantifikaciju astaksantina u premiksima i hrani za životinje: tekućinska kromatografija visoke djelotvornosti normalnih faza povezana s vidljivom spektroskopijom (NP-HPLC-VIS, 470 nm).

                  Ukrasne ribe

                  —

                  —

                  100

                              1.

                              Astaksantin se može staviti na tržište i upotrebljavati kao dodatak koji sadržava pripravak.

                              2.

                              U uputama za uporabu dodataka i premiksa potrebno je navesti uvjete stabilnosti i skladištenja.

                              3.

                              Mješavina astaksantina s drugim karotenoidima i ksantofilima ne smije prelaziti 100 mg/kg potpune krmne smjese (sadržaj vlage 12 %).

                              4.

                              Radi sigurnosti pri rukovanju nosi se zaštita za dišne organe, zaštitne naočale i rukavice.

                  10. rujna 2025.

         (1)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija Europske unije za dodatke hrani za životinje: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

         (2)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija Europske unije za dodatke hrani za životinje: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/651 od 24. travnja 2015. o izdavanju dozvola za uvoz riže u okviru carinskih kvota koje su za podrazdoblje mjeseca travnja 2015. otvorene Provedbenom uredbom (EU) br. 1273/2011

text:
               25.4.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 107/23

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/651
   od 24. travnja 2015.
   o izdavanju dozvola za uvoz riže u okviru carinskih kvota koje su za podrazdoblje mjeseca travnja 2015. otvorene Provedbenom uredbom (EU) br. 1273/2011
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1273/2011 (2) otvorene su određene uvozne carinske kvote za rižu i lomljenu rižu, razvrstane po zemlji podrijetla i podijeljene na nekoliko podrazdoblja u skladu s Prilogom I. navedenoj Provedbenoj uredbi, te je predviđeno upravljanje njima.

               (2)

               Travanj je drugo podrazdoblje za kvotu predviđenu člankom 1. stavkom 1. točkom (a) Provedbene uredbe (EU) br. 1273/2011.

               (3)

               Iz obavijesti dostavljenih u skladu s člankom 8. točkom (a) Provedbene uredbe (EU) br. 1273/2011 proizlazi da se za kvotu s rednim brojem 09.4130 zahtjevi podneseni u prvih deset radnih dana travnja 2015. u skladu s člankom 4. stavkom 1. te Provedbene uredbe odnose na količinu veću od raspoložive. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri mogu izdavati uvozne dozvole tako da se odredi koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na zatražene količine za predmetnu kvotu, izračunan u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 (3).

               (4)

               Iz tih obavijesti proizlazi i da se za kvote s rednim brojevima 09.4127 – 09.4128 i 09.4129 zahtjevi podneseni u prvih deset radnih dana travnja 2015. u skladu s člankom 4. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 1273/2011 odnose na količinu manju od raspoložive.

               (5)

               Potrebno je utvrditi i ukupnu količinu raspoloživu za sljedeće podrazdoblje za kvote s rednim brojevima 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 i 09.4130, u skladu s člankom 5. prvim podstavkom Provedbene uredbe (EU) br. 1273/2011.

               (6)

               Kako bi se omogućilo dobro upravljanje postupkom izdavanja uvoznih dozvola, ova Uredba treba stupiti na snagu odmah nakon objave,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Za zahtjeve za uvozne dozvole za rižu u okviru kvote s rednim brojem 09.4130 iz Provedbene uredbe (EU) br. 1273/2011 podnesene u prvih deset radnih dana travnja 2015. dozvole se izdaju za zatraženu količinu pomnoženu s koeficijentom dodjele utvrđenim u Prilogu ovoj Uredbi.
   2.   Ukupna količina raspoloživa za sljedeće podrazdoblje u okviru kvota s rednim brojevima 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 i 09.4130 iz Provedbene uredbe (EU) br. 1273/2011 utvrđena je u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 24. travnja 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1273/2011 od 7. prosinca 2011. o otvaranju određenih carinskih kvota za uvoz riže i lomljene riže i o upravljanju tim kvotama (SL L 325, 8.12.2011., str. 6.).

      (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1301/2006 od 31. kolovoza 2006. o utvrđivanju zajedničkih pravila za upravljanje uvoznim carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode kojima upravlja sustav uvoznih dozvola (SL L 238, 1.9.2006., str. 13.).

      PRILOG

         Količine koje se trebaju dodijeliti za podrazdoblje travnja 2015. i količine raspoložive za sljedeće podrazdoblje u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 1273/2011

      Kvota za bijelu ili polubijelu rižu obuhvaćenu oznakom KN 1006 30 iz članka 1. stavka 1. točke (a) Provedbene uredbe (EU) br. 1273/2011:

                  Podrijetlo

                  Redni broj

                  Koeficijent dodjele za podrazdoblje travnja 2015.

                  Ukupna količina raspoloživa za podrazdoblje srpnja 2015. (u kg)

                  Sjedinjene Američke Države

                  09.4127

                  — (1)

                  19 567 500

                  Tajland

                  09.4128

                  — (1)

                  8 531 035

                  Australija

                  09.4129

                  — (1)

                  868 000

                  Drugo podrijetlo

                  09.4130

                  0,849768 %

                  0

         (1)  Zahtjevi obuhvaćaju količine manje ili jednake raspoloživim količinama: stoga su svi zahtjevi prihvatljivi.