title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1346/2014 оd 17. prosinca 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i o stavljanju izvan snage konačne antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

text:
               18.12.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 363/82

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1346/2014
   оd 17. prosinca 2014.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i o stavljanju izvan snage konačne antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice („Osnovna uredba”) (1), a posebno njezin članak 9. i članak 11. stavak 2.,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1339/2002 (2) u srpnju 2002. uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 21 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i konačnu antidampinšku pristojbu od 18,3 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije („početni ispitni postupak”).

               (2)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1338/2002 (3) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu od 7,1 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije.

               (3)

               Komisija je Odlukom 2002/611/EZ (4) prihvatila preuzimanje obveze u vezi s cijenom s obzirom na antidampinške i antisubvencijske mjere na uvoz iz Indije koju je ponudio jedan indijski proizvođač izvoznik, društvo Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd („Kokan”).

               (4)

               Vijeće je u veljači 2004. Uredbom (EZ) br. 236/2004 (5) povećalo stopu konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na uvoz sulfanilne kiseline iz NRK-a s 21 % na 33,7 % nakon ponovnog antiapsorpcijskog ispitnog postupka.

               (5)

               Komisija je u ožujku 2004. Odlukom Komisije 2004/255/EZ (6) stavila izvan snage Odluku 2002/611/EZ nakon dobrovoljnog povlačenja preuzimanja obveze od strane društva Kokan.

               (6)

               Komisija je Odlukom 2006/37/EZ (7) prihvatila novo preuzimanje obveze u vezi s antidampinškim i antisubvencijskim mjerama na uvoz iz Indije koje je ponudilo društvo Kokan. Uredbom Vijeća (EZ) br. 123/2006 (8) na odgovarajući način izmijenjene su Uredbe Vijeća (EZ) 1338/2002 i (EZ) 1339/2002.

               (7)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1000/2008 (9) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1010/2008 (10) SL L uvelo konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije i izmijenilo razinu antidampinških pristojbi na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije po završetku revizije zbog predstojećeg isteka mjera i revizije tijekom važenja mjere.

         2.   Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera

               (8)

               Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (11) konačnih antidampinških mjera koje su na snazi na uvoz iz Narodne Republike Kine i Indije, Komisija je 1. srpnja 2013. zaprimila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009. Zahtjev je podnijelo društvo CUF–Quimicos Industriais („podnositelj zahtjeva ili CUF”), jedini proizvođač sulfanilne kiseline u Uniji koji stoga predstavlja 100 % proizvodnje u Uniji.

               (9)

               Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.

         3.   Pokretanje revizije nakon isteka mjera

               (10)

               Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere, Komisija je 16. listopada 2013. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije
                   (12) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.

         4.   Usporedni ispitni postupak

               (11)

               Objavom Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije16. listopada 2013. (13), Komisija je također pokrenula ispitni postupak u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009 (14) o kompenzacijskim mjerama koje se primjenjuju na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije.

         5.   Ispitni postupak

   5.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

               (12)

               Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije 30. rujna 2013. („promatrano razdoblje”).

         5.2.   Strane na koje se odnosi postupak

               (13)

               Komisija je o pokretanju postupka zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike u NRK-u i Indiji, uvoznike, korisnike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i zastupnike zemalja izvoznica. Zainteresirane strane mogle su u pisanom obliku iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje u roku iz Obavijesti o pokretanju postupka.

               (14)

               Budući da je jedini proizvođač iz Unije bio i jedina zainteresirana strana koja je to zatražila, odobreno mu je saslušanje.

         5.3.   Uzorkovanje

               (15)

               S obzirom na očito veliki broj proizvođača izvoznika iz Indije i NRK-a i nepovezanih uvoznika u Uniji, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti je li uzorkovanje neophodno i, ako jest, kako bi izabrala uzorak, od prethodno navedenih stranaka zatraženo je da se jave Komisiji u roku od 15 dana od pokretanja revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.

               (16)

               Komisija je zaprimila odgovore na upitnike za uzorkovanje od dva indijska proizvođača izvoznika, a od kineskih proizvođača izvoznika nije dobila nikakav odgovor. Stoga nije proveden odabir uzoraka.

               (17)

               Jedan nepovezani uvoznik odgovorio je na obrazac za uzorkovanje, međutim, nije uvozio predmetni proizvod iz predmetnih zemalja i nije dostavio odgovore na upitnik. Stoga nije proveden odabir uzorka.

               (18)

               Budući da postoji samo jedan proizvođač iz Unije, za proizvođače iz Unije nije provedeno uzorkovanje.

         5.4.   Ispitni postupak

               (19)

               Komisija je zatražila i provjerila sve potrebne podatke za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te za određivanje interesa Unije. Komisija je poslala upitnike jedinom proizvođaču iz Unije, dvama proizvođačima izvoznicima u Indiji, uvoznicima koji su joj poznati i korisnicima u Uniji.

               (20)

               Od dva indijska proizvođača izvoznika samo je jedan (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) dostavio potpun odgovor. Taj je indijski proizvođač predstavljao većinu ukupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (21)

               Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:

                           (a)

                              Proizvođač iz Unije:

                                       —

                                       CUF – Químicos Industriais, Estarreja, Portugal;

                           (b)

                              Proizvođač izvoznik i proizvođač u analognoj zemlji:

                                       —

                                       Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indija

                           (c)

                              korisnici u Uniji:

                                       —

                                       Blankophor GmbH, Leverkusen, Njemačka

                                       —

                                       Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal

                                       —

                                       IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španjolska.

         B.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

               (22)

               Predmetni proizvod jest sulfanilna kiselina, trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060). Postoje dva razreda kvalitete sulfanilne kiseline, koji se određuju prema njezinoj čistoći: tehnički razred i pročišćeni razred. Osim toga, pročišćeni razred ponekad se prodaje u obliku soli sulfanilne kiseline. Sulfanilna kiselina koristi se kao sirovina u proizvodnji optičkih bjelila, dodataka za beton, boja za hranu i posebnih boja. Zabilježena je i ograničena uporaba u farmaceutskoj industriji. Iako se ne osporava da oba razreda imaju iste osnovne fizikalne, kemijske i tehničke značajke te se stoga smatraju jednim jedinstvenim proizvodom, važno je napomenuti da je ispitnim postupkom utvrđeno da je međusobna zamjenjivost u praksi ograničena. Posebno se to odnosi na korisnike koji upotrebljavaju pročišćeni razred sulfanilne kiseline, a tehnički razred mogu upotrebljavati samo ako je sami dodatno pročiste. Korisnici koji trebaju tehnički razred sulfanilne kiseline ili mu daju prednost u teoriji bi mogli upotrebljavati pročišćeni razred, no zbog razlike u cijeni (20 % – 25 %) to nije gospodarski prihvatljivo.

               (23)

               Sulfanilna kiselina čisti je robni proizvod, a njezine osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke identične su bez obzira na zemlju podrijetla. Za predmetne proizvode i proizvode koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici u predmetnim zemljama na svojem domaćem tržištu i u trećim zemljama, kao i one koje proizvode i prodaju proizvođači iz Unije na tržištu Unije, utvrđeno je da imaju jednake osnovne fizičke i kemijske značajke i u osnovi jednaku uporabu te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

               (24)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li trenutačno damping kao i jesu li vjerojatni nastavak ili ponavljanje dampinga nakon mogućeg isteka mjera koje su na snazi za uvoz iz NRK-a i Indije.

         1.   Uvodne napomene

   1.1.   NRK

               (25)

               Nakon pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere Komisija je kontaktirala 39 kineskih izvoznih proizvođača koji su joj poznati i kineske vlasti. Nijedan od tih proizvođača nije se javio niti surađivao.

               (26)

               Komisija je obavijestila kineske vlasti i predmetne proizvođače izvoznike o svojoj namjeri da u svojim nalazima upotrijebi najbolje raspoložive podatke na temelju članka 18. Osnovne uredbe. Stranke u tom pogledu nisu dostavile nikakve primjedbe.

               (27)

               Slijedom toga, nalazi o dampingu i vjerojatnosti ponavljanja dampinga moraju se temeljiti na raspoloživim podacima, tj. na informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva, osobito informacijama sadržanima u zahtjevu za reviziju, te podatcima Eurostata.

               (28)

               Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iz NRK-a je u Uniju uvezena samo manja količina predmetnog proizvoda.

         1.2.   Indija

               (29)

               Nakon pokretanja revizije zbog predstojećeg isteka mjere, Komisija je kontaktirala 25 indijskih proizvođača izvoznika koji su joj poznati, a samo je jedan od njih, trgovačko društvo Kokan, odgovorio na upitnik i surađivao u ispitnom postupku. To je trgovačko društvo predstavljalo većinu ukupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (30)

               Tijekom promatranog razdoblja proizvođač izvoznik poslovao je uz preuzetu obvezu u vezi s cijenom, što je Komisija prihvatila, te je potvrđeno njezino poštovanje.

         2.   Damping

   2.1   NRK

   2.1.1.   Analogna zemlja

               (31)

               Uobičajena vrijednost utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”).

               (32)

               U početnom ispitnom postupku Indija je služila kao analogna zemlja u svrhu određivanja uobičajene vrijednosti u pogledu NRK-a. U Obavijesti o pokretanju postupka kao analogna zemlja navodi se Indija, a zainteresirane strane pozvane su da se očituju o odabiru. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe, a nije bilo naznaka da Indija više nije bila primjeren odabir. Industrija Unije u svojem je zahtjevu za reviziju kao analognu zemlju predložila SAD, no taj je prijedlog odbijen jer u SAD-u postoji samo jedan proizvođač, a tržište SAD-a zaštićeno je već više od 20 godina antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama na uvoz sulfanilne kiseline iz Kine i Indije. Stoga je u i ovom ispitivanju Indija odabrana kao analogna zemlja te su

               (33)

               upotrijebljeni podaci indijskog izvoznog proizvođača koji je surađivao.

         2.1.2.   Uobičajena vrijednost

               (34)

               U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe utvrđena je uobičajena vrijednost na temelju podataka proizvođača iz analogne zemlje koji je surađivao (proizvođač Kokan). Uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju domaće prodaje (vidjeti uvodne izjave 42. – 47.).

         2.1.3.   Izvozna cijena

               (35)

               S obzirom na izostanak suradnje od strane kineskih proizvođača izvoznika, a time i nedostatka konkretnih podatka o kineskim cijenama, izvozna cijena utvrđena je na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i u tu su svrhu upotrijebljeni statistički izvori (Eurostat). Smatra se da su podatci dobiveni iz tog izvora blizu stvarnih cijena koje kineski izvoznici naplaćuju kupcima iz Unije.

         2.1.4.   Usporedba

               (36)

               Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.

               (37)

               U skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe prema potrebi izvršene su odgovarajuće prilagodbe za izvoznu cijenu. Kako bi utvrdila izvozne cijene na razini franko tvornica te na temelju podataka sadržanih u zahtjevu za reviziju, Komisija je prilagodila cijenu CIF temeljenu na podatcima Eurostata za troškove prijevoza, osiguranja, rukovanja i kredita. Te su prilagodbe iznosile od 5 % do 10 % cijene CIF.

         2.1.5.   Damping

               (38)

               U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.

               (39)

               S obzirom na nedostatak suradnje kineskih izvoznika ne postoje podatci o asortimanu uvoznih proizvoda. S obzirom na nedostatak podataka o količinama uvoza pročišćene i tehničke sulfanilne kiseline, čak i uz pretpostavku je sav uvoz činio pročišćeni razred sulfanilne kiseline, koji je u prosjeku 20 % skuplji od tehničkog razreda, smatralo se da su uvozne cijene prema Eurostatu bile na razini koja, u usporedbi s uobičajenim vrijednostima iz analogne zemlje, nije upućivala na postojanje dampinga.

               (40)

               Nadalje, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 28. količina uvoza iz Kine bila je vrlo niska tijekom RIPR-a. U predmetnim industrijama općenito se smatra da manje ad hoc pošiljke sulfanilne kiseline imaju znatno više jedinične cijene od redovitih većih narudžbi, čime se može objasniti visoka razina uvoznih cijena o kojima je izvijestio Eurostat.

               (41)

               Prema tome, iako dostupni podatci upućuju na negativni damping, takvi bi zaključci mogli biti ograničene važnosti zbog malene količine uvoza i nedostatka podataka o asortimanu uvoznih proizvoda, što je važno zbog znatne razlike u cijeni između pročišćenog i tehničkog razreda.

         2.2   Indija

   2.2.1.   Uobičajena vrijednost

               (42)

               Jedini proizvođač izvoznik koji je surađivao prodao je na domaćem tržištu reprezentativnu količinu od svake vrste predmetnog proizvoda, a ta je prodaja izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe.

               (43)

               Za svaku vrstu proizvoda utvrđen je omjer profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (44)

               Sva prodaja na domaćem tržištu izvršena je po neto prodajnim cijenama jednakima izračunanim troškovima proizvodnje ili višima, pa je profitabilna domaća prodaja činila više od 80 % ukupne prodajne količine za svaku vrstu proizvoda. Zbog toga se uobičajena vrijednost za svaku vrstu proizvoda temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna vrijednost cijena cjelokupne domaće prodaje za tu vrstu proizvoda izvršenu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (45)

               Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva, pritisak kineskog uvoza na indijsko tržište poremetio je cijene na domaćem indijskom tržištu, a time i određivanje uobičajene vrijednosti.

               (46)

               Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 44., profitabilna domaća prodaja činila je više od 80 % ukupne prodajne količine za svaku vrstu proizvoda i stoga se uobičajena vrijednost morala temeljiti na stvarnoj domaćoj cijeni. U svakom slučaju, bez obzira na to je li kineski uvoz vršio silazni pritisak na cijene na domaćem indijskom tržištu, uobičajena vrijednost određuje se na način da takav pritisak ne može utjecati na procjenu. Ako je doista 80 % ili manje prodaje određene vrste proizvoda bilo profitabilno, određivanje uobičajene vrijednosti temeljilo bi se samo na toj profitabilnoj prodaji. Nadalje, ako sva prodaja određene vrste proizvoda počne donositi gubitke, uobičajena vrijednost temeljila bi se na punim troškovima proizvodnje i razumnoj profitnoj marži.

               (47)

               Komisija stoga smatra da je tvrdnja podnositelja zahtjeva nebitna za izračunavanje uobičajene vrijednosti.

         2.2.2.   Izvozna cijena

               (48)

               Predmetni proizvod izvozio se neovisnim kupcima u Uniji, a izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju stvarno plaćenih izvoznih cijena ili izvoznih cijena koje se plaćaju.

               (49)

               Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva postoji proturječje između kretanja cijena benzena i kretanja cijena indijskog izvoza u Uniju. Smatrao je da je to proturječje utoliko čudnije jer je, prema njegovim tvrdnjama, preuzimanje obveze u vezi s najnižim cijenama koje je Komisija prihvatila bilo indeksirano na kretanje cijena benzena. Podnositelj zahtjeva također je tvrdio da su zbog preuzete obveze u vezi s cijenom izvozne cijene glavnog indijskog proizvođača izvoznika postale nereprezentativne.

               (50)

               Komisija je utvrdila da benzen kao sirovina u proizvodnji anilina, glavne sirovine u proizvodnji sulfanilne kiseline, ne može činiti više od 50 % do 60 % troška proizvodnje predmetnog proizvoda. Nadalje, klauzulom o indeksaciji preuzete obveze u vezi s cijenom ograničava se utjecaj razvoja cijene benzena na najnižu cijenu. Na kraju, poštovanje preuzete obveze u vezi s najnižim cijenama provjereno je tijekom provjere na licu mjesta te je utvrđeno da su izvozne cijene dosljedno bile znatno više od najnižih cijena predviđenih preuzetom obvezom i time ograničile njezin utjecaj.

               (51)

               Podnositelj zahtjeva naveo je i da su indijski proizvođači izvoznici po svemu sudeći u Uniju izvozili manje pošiljke, za koje su na promptnom tržištu mogli dobiti visoke cijene, i time umjetno podizali razinu izvoznih cijena.

               (52)

               Ispitnim postupkom nije utvrđeno da je trgovačko društvo Kokan, glavni indijski proizvođač izvoznik, izvršavalo takve prodajne poslove. Utvrđeno je i da veliku većinu (preko 99 %) prodaje ostalih izvoznika iz Indije u Uniju čine količine koje se ne mogu smatrati količinama za prodaju na promptnom tržištu.

               (53)

               Na temelju navedenog tvrdnje podnositelja zahtjeva u pogledu nereprezentativnosti cijena indijskog izvoza u Uniju moraju se odbaciti.

         2.2.3.   Usporedba

               (54)

               Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

               (55)

               Na temelju toga učinjene su prilagodbe za troškove prijevoza i osiguranja, rukovanje, utovar i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, popuste i provizije u svim slučajevima u kojima se pokazalo da utječu na usporedivost cijena. Ta je prilagodba iznosila od 6 % do 10 % cijene CIF na granici Unije.

         2.2.4.   Damping

               (56)

               Kao što je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe, uspoređena je ponderirana prosječna uobičajena vrijednost za istovjetni proizvod s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom predmetnog proizvoda.

               (57)

               Na temelju toga izračunom je utvrđeno da je dampinška marža proizvođača izvoznika koji je surađivao bila negativna. Stoga tijekom RIPR-a nije bilo dampinga.

               (58)

               Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva zaključak o izostanku dampinga u pogledu glavnog indijskog proizvođača izvoznika ne može se proširiti na ostale indijske proizvođače izvoznike jer se njegove izvozne cijene temelje na preuzetoj obvezi u vezi s najnižim uvoznim cijenama.

               (59)

               Međutim, izvozne cijene glavnog indijskog proizvođača izvoznika određene su na razini koja je znatno viša od najniže cijene iz preuzete obveze. Nadalje, utvrđeno je da je razina izvoznih cijena ostalih indijskih proizvođača na temelju podataka Eurostata znatno viša od izvoznih cijena glavnog indijskog proizvođača izvoznika. Na kraju, ispitnim postupkom pokazalo se da su cijene proizvođača izvoznika koji je surađivao za izvoz u treće zemlje, koje nisu obuhvaćene preuzetom obvezom niti su podvrgnute plaćanju antidampinških pristojbi, bile slične razine kao i njegove cijene za izvoz u Uniju, pa stoga nisu dampinške. Stoga Komisija zaključuje da su indijske izvozne cijene određene neovisno od preuzete obveze i u skladu s uvjetima na tržištu.

               (60)

               Stoga se tvrdnja podnositelja zahtjeva da je trebalo biti utvrđeno postojanje dampinga za ostale indijske proizvođače izvoznike morala odbaciti.

         3.   Vjerojatnost ponavljanja dampinga

   3.1.   Uvodne napomene

               (61)

               U SAD-u su od 1992. na snazi antidampinške mjere na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije i NRK-a te kompenzacijske mjere s obzirom na Indiju. Ministarstvo trgovine SAD-a produljilo je 2011. primjenu kompenzacijskih pristojba koje su na snazi na uvoz iz Indije na razini od 43,7 % i antidampinških mjera koje su na snazi na uvoz iz Indije i NRK-a u rasponu od 19,1 % do 114,8 %. Tim je mjerama tržište SAD-a u stvarnosti zatvoreno za indijski i kineski uvoz.

         3.2.   NRK

               (62)

               Dostupni proizvodni kapacitet u NRK-u procijenjen je na temelju podataka koje su u ispitnom postupku SAD-a u okviru revizije radi isteka antidampinških mjera na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine dostavili proizvođač iz Unije i jedini proizvođač iz SAD-a, Nation Ford Chemical Company („NFC”) (USITC publication 4270).

               (63)

               NFC je ustvrdio da bi se instaliranim kapacitetom u NRK-u svake godine moglo proizvesti 65 500 tona sulfanilne kiseline, što je u skladu s procjenama podnositelja zahtjeva koji je na temelju studije koju je izradila kineska industrija ustvrdio da dostupni kapacitet u Kini iznosi od 65 500 do 82 000 tona. Procijenjeno je da je rezervni kapacitet iznosio 20 %, tj. između 13 100 i 16 400 tona. Ta je količina dvaput veća od razine potrošnje Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (64)

               Podnositelj zahtjeva naveo je i da su kineski izvoznici uspjeli ući i na indijsko tržište, a svoje je navode potkrijepio dostavljenim statističkim podatcima koji se temelje na bazi podataka Indijske Vlade o indijskom uvozu/izvozu. Podatci upućuju na znatno povećanje kineskog uvoza pročišćene sulfanilne kiseline u Indiju tijekom RIPR-a u usporedbi s prethodnim razdobljima po cijenama koje su niže od domaćih prodajnih cijena pročišćenog razreda sulfanilne kiseline indijskog proizvođača koji je surađivao. S obzirom na to da je uobičajena vrijednost pročišćene sulfanilne kiseline, uz odgovarajuće prilagodbe za trošak prijevoza i osiguranja, utvrđena na temelju domaće prodaje pročišćene sulfanilne kiseline u reprezentativnim količinama jedinog indijskog proizvođača koji je surađivao u rasponu od INR 92 500 do INR 112 500 (cijene se navode u rasponu zbog povjerljivosti), podatci potvrđuju da je uvoz pročišćene sulfanilne kiseline iz Kine ušao na indijsko tržište po dampinškim cijenama u rasponu od INR 82 500 do INR 92 500 (cijene se navode u rasponu zbog povjerljivosti). Utvrđeni damping uvoznih proizvoda na indijskom tržištu argument je u prilog procjene o očekivanom ponašanju kineskih proizvođača izvoznika ako se dopusti istek trenutačnih mjera.

               (65)

               S obzirom na znatan rezervni kapacitet koji postoji u Kini i podatke o njihovom ponašanju u vezi s određivanjem cijena na tržištima trećih zemalja koja nisu zaštićena mjerama trgovinske zaštite, ako se dopusti istek mjera postoji mogućnost ponavljanja dampinga.

         3.3.   Indija

               (66)

               Ukupan dostupni kapacitet u Indiji također je utvrđen na temelju podataka koje su dostavili NFC i jedini proizvođač iz Unije.

               (67)

               Podnositelj zahtjeva procijenio je ukupan indijski kapacitet na oko 13 500 tona od čega se 2 700 tona može smatrati rezervnim kapacitetom. Ti su podatci u potpunosti u skladu s podatcima koje je tijekom ispitnog postupka u SAD-u dostavio NFC, jedini proizvođač u SAD-u.

               (68)

               Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva, rezervni kapacitet od 2 700 tona predstavlja opasnost njegovoj prodaji jer čini znatan dio potrošnje Unije, a vjerojatno je da će se taj rezervni kapacitet povećati zbog sve veće prisutnosti kineskih proizvoda na indijskom tržištu, pa će se stoga dodatno pojačati i poticaj za okretanje izvozu.

               (69)

               U tom je smislu Komisija primijetila da je glavni indijski proizvođač izvoznik 2013. napustio svoj status izvozno orijentirane jedinice jer je namjeravao povećati prodaju na domaćem tržištu. Uvjeti programa EOUS ozbiljno su ograničili prodaju na domaćem tržištu. Društvo je potvrdilo da usprkos porastu uvoza iz Kine nije osjetilo znatan pritisak kineskih konkurenata, barem u dijelu koji se odnosi na tehnički razred sulfanilne kiseline (a to je proizvod za koji društvo Kokan pokazuje pretežni interes), te da indijsko tržište prema njihovim procjenama ima dobre izglede za rast. Stoga nema razloga za pretpostavku da će se zbog navodnog kineskog pritiska na indijskom tržištu rezervni kapacitet indijskih proizvođača preusmjeriti u Uniju.

               (70)

               Bez obzira na procijenjeni indijski rezervni kapacitet, čini se da ne postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga s obzirom na to da nije bilo dampinškog izvoza u Uniju ili u treće zemlje.

               (71)

               Ispitnim postupkom nije utvrđeno da je proizvođač izvoznik koji je surađivao drugačije određivao prodajne cijene za treće zemlje u usporedbi s izvoznom prodajom u Uniju. Cijene izvoza u treće zemlje, koji je bio znatan, bile su na razini usporedivoj s prodajnim cijenama industrije Unije nepovezanim kupcima.

               (72)

               Podnositelj zahtjeva u svojem je podnesku nakon objave dostavio nove statističke podatke i na temelju njih tvrdio da je indijski izvoz u Tursku dampinški.

               (73)

               Komisija je utvrdila postojanje slične količine indijskog izvoza u Tursku i nakon ispitivanja mogla ju je pripisati proizvođaču izvozniku koji je surađivao. Prema tome, Komisija je svoje izračune mogla temeljiti na preciznijim i podrobnijim podatcima o asortimanu proizvoda i cijenama. Komisija potvrđuje da izvezena količina nije dampinška.

         3.4   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

               (74)

               U pogledu NRK-a, nalazi su se temeljili na dostupnim podacima jer nije postojala suradnja, a time ni podatci konkretnih trgovačkih društava u pogledu kineskog rezervnog kapaciteta i određivanja cijena na tržištima trećih zemalja.

               (75)

               Budući da dostupne činjenice upućuju na visoki kineski rezervni kapacitet i dampinško ponašanje na tržištima trećih zemalja, zajedno s privlačnim razinama cijena na tržištu Unije, smatra se da i dalje postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga.

               (76)

               Međutim, nije utvrđena vjerojatnost ponavljanja dampinga s obzirom na Indiju zbog nepostojanja dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, skromnog rezervnog kapaciteta koji je znatno manji od kineskog i visoke razine izvoznih cijena u Uniju i ostatak svijeta.

         D.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

   1.   Proizvodnja Unije i definicija industrije Unije

               (77)

               Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod u Uniji proizvodio samo jedan proizvođač iz Unije, koji stoga čini 100 % proizvodnje Unije i predstavlja industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

         2.   Potrošnja u Uniji

               (78)

               Potrošnja Unije utvrđena je na temelju sljedećeg:

                           —

                           prodajne količine istovjetnog proizvoda industrije Unije na tržištu Unije,

                           —

                           količina uvoza sulfanilne kiseline (na razini TARIC-a) na tržište Unije zabilježena u Eurostatu.

               (79)

               S obzirom na činjenicu da industriju Unije čini samo jedan proizvođač te da postoji samo jedan proizvođač izvoznik iz SAD-a, podaci u sljedećim tablicama moraju se prikazati u indeksiranom obliku kako bi se sačuvala tajnost povjerljivih poslovnih podataka.

                  Tablica 1.

                  Potrošnja na tržištu Unije

                           Opseg (indeks)

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           RIPR

                           Potrošnja Unije (2010. = 100)

                              100

                              106

                              106

                              114

                              Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik

               (80)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da se tržište za sulfanilnu kiselinu postupno povećalo tijekom promatranog razdoblja, a do kraja RIPR-a povećalo se za 14 %.

         3.   Uvoz iz predmetnih zemalja

   (a)   Količina uvoza i tržišni udio

      Tablica 2.

      Uvoz iz predmetnih zemalja

               Količina uvoza (indeks)

               2010.

               2011.

               2012.

               RIPR

               NRK

                  100

                  77

                  14

                  1

               Indija

                  100

                  422

                  187

                  52

               Ukupno za predmetne zemlje

                  100

                  110

                  30

                  6

                  Izvor: Eurostat

      Tablica 2.a

      Uvoz iz predmetnih zemalja

               Količina uvoza (rasponi) (15)

               2010.

               2011.

               2012.

               RIPR

               NRK

               650 – 1 000

               500 – 800

               90 – 250

               10 – 60

               Indija

               50 – 200

               250 – 550

               100 – 250

               10 – 80

               Ukupno za predmetne zemlje

               700 – 1 200

               750 – 1 350

               190 – 500

               20 – 140

                  Izvor: Eurostat

      Tablica 3.

      Tržišni udio predmetne zemlje

               Tržišni udio (indeks)

               2010.

               2011.

               2012.

               RIPR

               Tržišni udio uvoza iz NRK-a

                  100

                  73

                  13

                  1

               Tržišni udio uvoza iz Indije

                  100

                  397

                  177

                  46

               Ukupno za predmetne zemlje

                  100

                  103

                  28

                  5

               (81)

               Ako se te dvije zemlje promatraju odvojeno, količina uvoza sulfanilne kiseline iz NRK-a smanjila se između 2010. i RIPR-a za 99 %, a njihov se tržišni udio u istom razdoblju također smanjio za 99 %.

               (82)

               Tijekom promatranog razdoblja količina uvoza podrijetlom iz Indije smanjila se za 48 %, a njegov tržišni udio tijekom istog razdoblja smanjio se za 54 %.

               (83)

               Ukupna količina uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja smanjila se tijekom promatranog razdoblja za 94 %, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pala je na vrlo nisku razinu. Na sličan se način tržišni udio uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja tijekom promatranog razdoblja smanjio za 95 %, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pao je na vrlo nisku razinu.

         (b)   Cijene uvoza

      Tablica 4.

      Prosječne cijene uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja

               2010

               2011

               2012

               RIPR

               Indeks cijena uvoza iz NRK-a (2010. = 100)

                  100

                  92

                  104

                  164

               Indeks cijena uvoza iz Indije (2010. = 100)

                  100

                  79

                  84

                  92

               Indeks prosječnih cijena uvoza iz predmetnih zemalja (2010. = 100)

                  100

                  93

                  104

                  126

                  Izvor: Eurostat

      Tablica 4.a

      Prosječne cijene uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja

               Raspon cijena (16)

               2010.

               2011.

               2012.

               RIPR

               Cijene uvoza iz NRK-a

               1 000 – 1 400

               950 – 1 350

               1 000 – 1 400

               1 700 – 2 500

               Cijene uvoza iz Indije

               1 200 – 1 800

               1 000 – 1 400

               1 100 – 1 500

               1 300 – 1 700

               Prosječne cijene uvoza iz predmetnih zemalja

               1 000 – 1 800

               950 – 1 400

               1 000 – 1 500

               1 300 – 2 500

                  Izvor: Eurostat

               (84)

               Prosječna cijena uvoza sulfanilne kiseline iz NRK-a lagano se smanjila 2011. za 8 %, zatim je pokazivala trend rasta, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije vrlo naglo se povećala za 64 %.

               (85)

               Prosječne cijene predmetnog proizvoda iz Indije smanjile su se u 2011. za 21 %, a otad su postupno rasle no i dalje su bile niže za 8 % od razine cijena u 2010.

         (c)   Razina snižavanja cijena i prodaja ispod cijene

               (86)

               Zbog male količine proizvoda koju prodaju kineski proizvođači izvoznici i nedostatka podataka o asortimanu uvoznih proizvoda nije moguće izraditi relevantan izračun snižavanja cijene i prodaje ispod cijene. Na temelju pretpostavki izvedenih iz kineskih uvoznih cijena prema Eurostatu u uvodnoj izjavi 39., tijekom RIPR-a nije utvrđeno snižavanje cijene i prodaja ispod cijene.

               (87)

               Na temelju statističkih podataka o uvozu koje je dostavila industrija Unije navedenima u uvodnoj izjavi 64., utvrđeno je da se kineskim cijenama za pročišćeni razred sulfanilne kiseline na indijskom tržištu prilagođenima za uvozne pristojbe Unije za predmetni proizvod u iznosu od 6,5 % te troškovi nakon uvoza u iznosu od 2 % (troškovi carinjenja), snižavaju cijene i prodaja ispod cijene industrije Unije u rasponu od 5 % do 15 %.

               (88)

               Za Indiju nije utvrđen nijedan slučaj snižavanja cijene i prodaje ispod cijene. Zbog činjenice da se izračun temelji na prodajnim podatcima jedinog proizvođača izvoznika koji je surađivao i radi poštovanja povjerljivih poslovnih podataka, ne mogu se otkriti točni iznosi. Utvrđeno je snižavanje cijene i prodaja ispod cijene u rasponu od – 20 % do – 40 %.

               (89)

               Nakon objave i primjedbi proizvođača iz Unije Komisija je na temelju podataka Eurostata izračunala snižavanje cijene i prodaju ispod cijene za preostali dio indijskog uvoza. Prema izračunima, za taj uvoz nije utvrđeno snižavanje cijene ni prodaja ispod cijene. Stoga se potvrđuju zaključci uvodne izjave 88. Nadalje, uspoređene su i cijene predmetnog proizvoda koji proizvodi i prodaje industrija Unije s cijenama predmetnog proizvoda koji indijski izvoznici prodaju u ostatku svijeta. Tom usporedbom nije utvrđeno nikakvo snižavanje cijene i prodaja ispod cijene.

               (90)

               Nadalje, proizvođač iz Unije dostavio je nove izračune kojima se pokazuje da je razlika između prosječne cijene indijskog uvoza i prodaje proizvođača iz Unije u 2012. bila vrlo niska. Komisija međutim nije mogla prihvatiti taj izračun jer se njime nije uzela u obzir činjenica da je uvoz iz Indije uglavnom činio tehnički razred, a proizvođač iz Unije prodavao je isključivo pročišćeni razred sulfanilne kiseline koja je skuplja oko 20 %.

         4.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

               (91)

               Uz iznimku tri zanemarive transakcije (u 2010. i 2011. iz Švicarske i jedne iz Malezije 2012.), sav uvoz sulfanilne kiseline iz ostalih trećih zemalja tijekom promatranog razdoblja potječe iz SAD-a.

                  Tablica 5.

                  Uvoz sulfanilne kiseline iz ostalih trećih zemalja

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           RIPR

                           Količina uvoza iz SAD-a (indeks)

                              100.

                              267.

                              253.

                              299.

                           Tržišni udio uvoza iz SAD-a (indeks)

                              100.

                              180.

                              171.

                              188.

                           Prosječne cijene uvoza iz SAD-a (indeks)

                              100.

                              95.

                              101.

                              102.

                              Izvor: Eurostat

               (92)

               Tijekom promatranog razdoblja količina i tržišni udio uvoza sulfanilne kiseline iz SAD-a znatno su se povećali, za 199 % odnosno 88 %. Budući da je tržišni udio industrije Unije tijekom istog razdoblja ostao relativno stabilan, tržišni udio koji su izgubili kineski i indijski uvoznici zamijenjen je uvozom iz SAD-a.

               (93)

               Razina cijena uvoza iz SAD-a tijekom promatranog razdoblja ostala je prilično stabilna i u istom rasponu kao i cijene proizvođača iz Unije. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za uvoz iz SAD-a nije utvrđeno nelojalno sniženje cijena.

         5.   Stanje industrije Unije

               (94)

               U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom promatranog razdoblja.

               (95)

               Radi poštovanja povjerljivih poslovnih podataka, podatke o dva proizvođača koja čine industriju Zajednice trebalo je prikazati u indeksiranom obliku.

         5.1.   Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta

      Tablica 6.

      Proizvodnja, kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               2010.

               2011.

               2012.

               RIPR

               Proizvodnja u tonama (indeks)

                  100.

                  87.

                  99.

                  107.

               Kapacitet u tonama (indeks)

                  100.

                  100.

                  100.

                  100.

               Iskorištenost kapaciteta (indeks)

                  100.

                  87.

                  99.

                  107.

                  Izvor: Odgovori na upitnike

               (96)

               Proizvodnja industrije Unije bila je tijekom ispitnog postupka revizije 7 % viša od one na početku promatranog razdoblja. Kapacitet industrije Unije nije se promijenio tijekom promatranog razdoblja, stoga se stopa iskorištenosti kapaciteta promijenila na isti način kao i proizvodnja, tj. povećala se za 7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (97)

               Treba napomenuti da je industrija Unije tijekom promatranog razdoblja zadržala zadovoljavajuću razinu iskorištenosti kapaciteta, uz iznimku 2011., a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspjela je postići optimalnu razinu.

               (98)

               Nakon objave industrija Unije potvrdila je da je tijekom promatranog razdoblja optimalnu razinu iskorištenosti kapaciteta ostvarila samo tijekom RIPR-a što pokazuje da je njegov oporavak počeo nedavno i da je još uvijek nestabilan.

               (99)

               Ovom primjedbom u procjeni Komisije ne mijenjaju se zaključci uvodne izjave 97. koji ni na koji način nisu u suprotnosti s primjedbama industrije Unije.

         5.2.   Završne zalihe

      Tablica 7.

      Količina završnih zaliha

               2010.

               2011.

               2012.

               RIPR

               Završne zalihe u tonama (indeks)

                  100.

                  576.

                  328.

                  171.

                  Izvor: Odgovori na upitnike

               (100)

               Razine zaliha industrije Unije na kraju godine naglo su se povećale u 2011., a nakon toga počele su se smanjivati, ali su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i dalje ostale 71 % iznad razine u 2010. U svakom slučaju, razina završnih zaliha, utvrđena na temelju količine proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, manja je od jednomjesečne proizvodnje.

         5.3.   Obujam prodaje i tržišni udio

      Tablica 8.

      Obujam prodaje i tržišni udio

               2010.

               2011.

               2012.

               RIPR

               Prodajne količine u tonama (indeks)

                  100.

                  70.

                  97.

                  104.

               Tržišni udio % (indeks)

                  100.

                  66.

                  92.

                  92.

                  Izvor: Odgovori na upitnike

               (101)

               Prodajne količine industrije Unije povećale su se za 4 % u odnosu na razine s početka promatranog razdoblja. Tijekom 2011. došlo je do naglog pada, nakon čega slijedi stabilno povećanje.

               (102)

               Uspješnost industrije Unije izražena tržišnim udjelom tijekom promatranog razdoblja može se smatrati stabilnom, uz iznimku 2011., kada se tržišni udio industrije Unije, slično kao i njezina prodaja, smanjio. U godinama nakon toga prodaja i tržišni udio nastavili su rasti. Usprkos tome što je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udio proizvođača iz Unije bio neznatno ispod razine u 2010., treba napomenuti da je industrija Unije i dalje uspijevala ostvariti koristi od rasta potrošnje u Uniji te je tijekom cijelog promatranog razdoblja držala znatan udio tržišta Unije.

               (103)

               U svojem podnesku nakon objave industrija Unije tvrdila je da je njezin tržišni udio vrlo nestabilan zbog činjenice da je sulfanilna kiselina robni proizvod osjetljiv na cijenu te je navela primjer iz 2011. kada je tržišni udio industrije Unije naglo pao.

               (104)

               U tom smislu treba istaknuti da se gubitak tržišnog udjela 2011. podudarao s povećanjem cijene proizvođača iz Unije u suprotnosti s tadašnjim kretanjima na tržištu. Doista, ispitnim postupkom potvrđeno je da su se tijekom 2011. uvozne cijene iz svih zemalja smanjile od 5 % do 20 %. Potrebno je napomenuti i da dostupni statistički podatci pokazuju da je tržišni udio koji je izgubio proizvođač iz Unije uglavnom preuzeo uvoznik iz SAD-a.

         5.4.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

      Tablica 9.

      Prodajne cijene

               2010.

               2011.

               2012.

               RIPR

               Prosječna prodajna cijena EUR/tona (indeks)

                  100

                  109

                  108

                  112

                  Izvor: Odgovori na upitnike

               (105)

               Prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije povećale su se za 12 % tijekom promatranog razdoblja zbog prenošenja povećanja cijene osnovne sirovine (anilin).

         5.5.   Zapošljavanje i produktivnost

      Tablica 10.

      Zapošljavanje i produktivnost

               2010

               2011

               2012

               RIPR

               Zaposlenost (indeks)

                  100

                  100

                  117

                  117

               Radna produktivnost (indeks)

                  100

                  88

                  85

                  91

               Prosječan trošak rada (indeks)

                  100

                  105

                  102

                  116

                  Izvor: Odgovori na upitnike

               (106)

               Zaposlenost u ekvivalentima punog radnog vremena povećala se za 17 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Prosječni troškovi rada povećavali su se tijekom promatranog razdoblja, a u usporedbi s 2010. tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije povećali su se za 16 %. S obzirom na to da se produktivnost povećala samo za 7 %, kako se navodi u uvodnoj izjavi 96., radna produktivnost smanjila se u promatranom razdoblju za 9 %.

         5.6.   Profitabilnost

      Tablica 11.

      Profitabilnost

               2010

               2011

               2012

               RIPR

               Profitabilnost (indeks)

                  100

                  96

                  20

                  65

                  Izvor: Odgovori na upitnike

               (107)

               Profitabilnost industrije Unije za istovjetni proizvod smanjila se tijekom promatranog razdoblja te je prema tvrdnjama industrije Unije bila neznatno ispod optimalne razine, premda je potrebno naglasiti da je tijekom promatranog razdoblja i dalje bila pozitivna.

               (108)

               Smanjenje profitabilnosti uglavnom je uzrokovano povećanjem prosječnog troška proizvodnje, koji se povećao za gotovo 20 % između 2010. i razdoblja ispitnog postupka revizije, a koje se nije moglo u potpunosti kompenzirati 12 %-tnim povećanjem prodajnih cijena, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 105.

         5.7.   Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok

      Tablica 12.

      Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok

               2010

               2011

               2012

               RIPR

               Godišnja ulaganja (indeks)

               —

               100

               133

               57

               Povrat ulaganja (indeks)

               100

               86

               30

               103

               Novčani tok (indeks)

               100

               116

               68

               82

               (109)

               Ispitivanjem je utvrđeno da industrija Unije u 2010. nije mogla ulagati. Slijedom toga, ulaganja u proizvodnju sulfanilne kiseline smanjila su se od 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije za 43 %, a njihov apsolutni iznos može se smatrati niskim i odnosi se uglavnom na djelatnosti održavanja. Ti su nalazi u skladu s povratom na ulaganja i niskom profitabilnošću ostvarenima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (110)

               Povrat ulaganja blisko je pratio kretanje profitabilnosti u 2011. i 2012. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije poboljšao se povrat ulaganja te je zbog povećanja profitabilnosti od 2012. do razdoblja ispitnog postupka revizije dostigao razinu iz 2010. (vidjeti tablicu 11.).

               (111)

               Novčani tok je fluktuirao, ali je tijekom cijelog promatranog razdoblja ostao pozitivan. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije novčani tok smanjio se za 18 % u odnosu na razinu iz 2010. Industrija Unije tijekom promatranog razdoblja nije imala nikakvih problema pri prikupljanju kapitala.

         5.8.   Visina dampinga i oporavak od prethodnog dampinga

               (112)

               Kao što se zaključuje u uvodnim izjavama 41. i 57.–60., tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije utvrđeno postojanje dampinga iz predmetnih zemalja.

               (113)

               Uzimajući u obzir izostanak dampinškog izvoza iz NRK-a i Indije, povećanje prodajnih količina, cijena i stope iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, može se zaključiti da su mjere bile uspješne i da se industrija Unije tijekom promatranog razdoblja oporavila od posljedica prethodnog dampinga. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uočeno je određeno smanjenje nekih pokazatelja štete, primjerice profitabilnosti i tržišnog udjela, ali to se ne može pripisati uvozu iz predmetnih zemalja zbog njegove vrlo niske razine u tom razdoblju. U svakom slučaju, pokazatelji štete koji su se razvili negativno i dalje upućuju na održivo stanje u industriji Unije.

         5.9   Izvozna aktivnost industrije Unije

               (114)

               Industrija Unije izvezla je zanemarive količine tijekom 2012. i tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, stoga se smatra da izvoz nije imao utjecaja na stanje u industriji Unije.

         6.   Zaključak o stanju industrije Unije

               (115)

               Iako je pouzdanost utvrđenih prosječnih razina cijena za predmetni proizvod iz NRK-a i Indije tijekom RIPR-a i njihova usporedba s prethodnim godinama zbog malih razina uvoza ograničena, ispitnim je postupkom utvrđeno da je predmetni proizvod iz NRK-a i Indije u Uniju ulazio po cijenama koje nisu dampinške.

               (116)

               Tržišni udio industrije Unije zadržao se na prilično stabilnoj razini, a tržišni udio koji su izgubili izvoznici iz predmetnih zemalja preuzeo je uvoz iz SAD-a uz cjenovnu razinu sličnu onoj industriji Unije. Industrija Unije mogla je povećati svoju prodaju, prosječnu prodajnu cijenu i ostvariti gotovo optimalnu stopu iskorištenosti kapaciteta.

               (117)

               Umjeren pad tržišnog udjela i profitabilnosti industrije Unije ne može se pripisati uvozu iz Kine i Indije, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 113.

               (118)

               Stoga se zaključuje da industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije pretrpjela znatnu štetu.

               (119)

               Iako je industrija Unije o analizi štete iznijela primjedbe, koje se razmatraju u uvodnim izjavama 89.–90., 98.–99. i 103.–104., prihvatila je glavni zaključak o nepostojanju znatne štete, osobito tijekom RIPR-a.

         7.   Vjerojatnost ponavljanja štete

               (120)

               Pri ocjeni vjerojatnosti ponavljanja štete važno je istaknuti da u uvjetima optimalne iskorištenosti kapaciteta – koja je ostvarena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije – industrija Unije nije mogla zadovoljiti cjelokupnu potrošnju Unije, stoga je znatan dio potrošnje Unije trebalo zadovoljiti uvozom.

               (121)

               Osim toga, industrija Unije proizvodi samo pročišćenu sulfanilnu kiselinu, što znači da su korisnici koji u svojoj proizvodnji upotrebljavaju tehničku sulfanilnu kiselinu prisiljeni okrenuti se uvozu.

               (122)

               Nadalje, industrija Unije ima prilično stabilan tržišni udio i svoj proizvod prodaje mnogobrojnim dugogodišnjim kupcima. Ispitnim postupkom utvrđeno je da neki korisnici dobavljače sulfanilne kiseline podvrgavaju strogim i skupim postupcima certificiranja/provjere što otežava promjenu dobavljača.

               (123)

               U tom se kontekstu analizira vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

         7.1.   NRK

               (124)

               S obzirom na to da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku, nalazi u pogledu NRK-a morali su se temeljiti na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, posebno iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

               (125)

               Kao što je već zaključeno u uvodnim izjavama 63. i 75., kineski proizvođači raspolažu znatnim rezervnim kapacitetom za proizvodnju sulfanilne kiseline te postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga.

               (126)

               Nadalje, kao što se navodi u uvodnim izjavama 64. i 87., prema dostupnim informacijama Narodna Republika Kina odnedavna Indiji prodaje sve veće količine sulfanilne kiseline po cijenama koje su niže od cijena industrije Unije.

               (127)

               Na kraju, čini se da statistički podatci o kineskom uvozu na indijsko tržište, kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 64., upućuju da je Kina zainteresirana za prodaju uglavnom pročišćenog razreda sulfanilne kiseline koja bi, u slučaju da se usmjeri na tržište Unije, postala izravni konkurent prodaji proizvođača iz Unije.

               (128)

               Sve te činjenice zajedno upućuju na mogućnost da bi NRK, ako se dopusti istek trenutačnih mjera, u kratkom roku na tržište Unije mogla izvesti znatne količine sulfanilne kiseline po dampinškim cijenama. Tržište Unije cjenovno je privlačno i kineskim bi proizvođačima povećanjem njihove proizvodnje omogućilo postizanje ekonomije razmjera. Ako bi se to dogodilo, industrija Unije bi se trenutačno suočila sa smanjenjem prodaje i prodajnih cijena, a to bi utjecalo na iskorištenost kapaciteta i profitabilnost. Ako bi se ti pokazatelji štete pogoršali, oporavak industrije Unije brzo bi se prekinuo i došlo bi do znatne štete.

         7.2.   Indija

               (129)

               U pogledu Indije, kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 76., u slučaju isteka mjera ne postoji vjerojatnost ponavlja dampinga. S obzirom na gore navedeno, nije potrebna analiza ponavljanja štete.

         8.   Zaključak o ponavljanju štete

               (130)

               S obzirom na nalaze ispitnog postupka objašnjene u prethodnim uvodnim izjavama, izostanak mjera najvjerojatnije bi doveo do znatnog povećanja uvoza iz NRK-a po niskim cijenama, što bi negativno djelovalo na financijske i gospodarske rezultate industrije Unije i dovelo do ponavljanja štete.

               (131)

               Nije provedena analiza vjerojatnosti ponavljanja štete u pogledu Indije zbog negativnog nalaza u pogledu ponavljanja dampinga iz Indije.

         E.   INTERES UNIJE

   1.   Uvod

               (132)

               U pogledu antidampinških mjera na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije zaključeno je da ne postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga. Stoga nije potrebno utvrditi interes Unije.

               (133)

               U pogledu Kine, u skladu s člankom 21. Osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Određivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika. Svim zainteresiranim stranama omogućeno je da izjasne svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.

         2.   Interes industrije Unije

               (134)

               Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 113., mjere su bile uspješne i Uniji su omogućile da učvrsti svoj položaj. Istodobno je u uvodnoj izjavi 130. zaključeno da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela ozbiljno pogoršanje stanja dopusti li se istek antidampinških mjera protiv Kine. Stoga se može zaključiti da bi nastavak mjera protiv Kine koristio industriji Unije.

         3.   Interes korisnika

               (135)

               Svi poznati korisnici obaviješteni su o pokretanju revizije. Komisija je od korisnika sulfanilne kiseline primila četiri odgovora s potpunim odgovorima na upitnik i tri djelomična odgovora/primjedbe. Na temelju tih podataka utvrđeno je da se utjecaj troška predmetnog proizvoda na trošak proizvodnje daljnjih proizvoda među korisnicima znatno razlikuje što ovisi o vrsti daljnjih proizvoda.

               (136)

               Brojni korisnici (iz farmaceutske industrije i industrije posebnih boja) potvrdili su da sulfanilna kiselina ima samo marginalnu ulogu u njihovim proizvodnim troškovima i stoga se smatra da te mjere u osnovi nemaju nikakav utjecaj na njihove proizvodne troškove/cijene.

               (137)

               Međutim, drugim je korisnicima (proizvođačima dodataka za cement i proizvođačima optičkih bjelila) trošak sulfanilne kiseline činio do 4 % do 12 % troška proizvodnje u njihovim daljnjim proizvodima. Ti su korisnici prijavili gubitke tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i naveli da su pristojbe koje su trenutačno na snazi djelomično odgovorne za njihove poteškoće.

               (138)

               U pogledu ove tvrdnje potrebno je istaknuti da uvoz iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije gotovo da nije postojao, stoga pristojbe na uvoz iz Kine, kojima bi se jamčila poštena razina cijena na tržištu Unije, tijekom promatranog razdoblja korisnicima nisu stvorile dodatne troškove pa se njima ne mogu objasniti poteškoće koje su ti korisnici imali. Povećanje cijene istovjetnog proizvoda tijekom promatranog razdoblja posljedica je povećanja troškova proizvodnje zbog povećanja cijene glavnih sirovina kao što se navodi u uvodnim izjavama 105. i 108. Stavljanjem izvan snage pristojbi na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije koje su trenutačno na snazi, što se predlaže ovom uredbom, dodatnom izvoru sulfanilne kiseline trenutačno bi se olakšao pristup tržištu Unije uz konkurentne cijene, što je u interesu korisnika. Slijedom toga, smatra se da zadržavanje mjera u pogledu Kine korisnicima ubuduće neće uzrokovati nepotrebne poteškoće.

         4.   Interes uvoznika

               (139)

               Svi poznati uvoznici obaviješteni su o pokretanju revizije. Jedan uvoznik predmetnog proizvoda dostavio je djelomično ispunjen upitnik u kojem je potvrdio da sulfanilna kiselina nema važnu ulogu u njegovoj aktivnosti. Ni jedan drugi uvoznik nije odgovorio na upitnik ili dostavio izjave ili primjedbe u pisanom obliku. S obzirom na nedostatak daljnje suradnje s uvoznicima, zaključeno je da zadržavanje mjera na uvoz iz NRK-a ne bi bilo u suprotnosti s njihovim interesom.

         5.   Zaključak

               (140)

               S obzirom na prethodno navedeno, zaključeno je da ne postoje snažni razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja antidampinških mjera protiv Narodne Republike Kine.

         F.   ZADRŽAVANJE ANTIDAMPINŠKIH MJERA PROTIV NARODNE REPUBLIKE KINE I OKONČANJE ANTIDAMPINŠKIH MJERA PROTIV INDIJE

               (141)

               Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se smatra primjerenim zadržati postojeće antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline iz NRK-a i staviti ih izvan snage za uvoz iz Indije. Zainteresiranim stranama omogućeno je i da nakon te objave podnesu primjedbe. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.

               (142)

               Iz navedenoga slijedi da, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Kine treba zadržati, a antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije treba staviti izvan snage. Treba staviti izvan snage i Odluku Komisije o prihvaćanju preuzimanja obveze o uvozu sulfanilne kiseline proizvođača Kokan koja je trenutačno na snazi.

               (143)

               S obzirom na to da je oporavak industrije Unije počeo nedavno, Komisija će, ako od proizvođača iz Unije zaprimi zahtjev u tom smislu, pratiti uvoz predmetnog proizvoda. Nadzor će biti ograničen na razdoblje od dvije godine od objave ove Uredbe.

               (144)

               Zadržavanje mjera predviđenih ovom Uredbom protiv Kine i stavljanje izvan snage mjera protiv Indije u skladu je s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz sulfanilne kiseline trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
   2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanih u stavku 1. iznosi:

               Zemlja

               Konačna pristojba (%)

               Narodna Republika Kina

               33,7

         3.   Konačna kompenzacijska pristojba na uvoz sulfanilne kiseline trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060) podrijetlom iz Indije ovime se stavlja izvan snage i okončava postupak koji se odnosi na taj uvoz.
   4.   Odluka Komisije 2006/37/EZ o prihvaćanju preuzimanja obveze o uvozu sulfanilne kiseline proizvođača Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. koja je trenutačno na snazi ovime se stavlja van snage.
   5.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe na snazi povezane s carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1339/2002 od 22. srpnja 2002. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indije (SL L 196, 25.7.2002., str. 11.).

      (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1338/2002 od 22. srpnja 2002. o uvođenju konačne kompenzacijske carine i konačnoj naplati privremene kompenzacijske carine uvedene na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije (SL L 196, 25.7.2002., str. 1.).

      (4)  Commission Decision 2002/611/EC of 12 July 2002 accepting an undertaking offered in connection with the anti-dumping and anti-subsidy proceedings concerning imports of sulphanilic acid originating in India (SL L 196, 25.7.2002., str. 36.).

      (5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 236/2004 od 10. veljače 2004. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1339/2002 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indije (SL L 40, 12.2.2004., str. 17.).

      (6)  Commission Decision 2004/255/EC of 17 March 2004 repealing Decision 2002/611/EC accepting an undertaking offered in connection with the anti-dumping and anti-subsidy proceedings concerning imports of sulphanilic acid originating in India (SL L 80, 18.3.2004., str. 29.)

      (7)  Odluka Komisije 2006/37/EC od 5. prosinca 2005. o prihvaćanju obveze ponuđene u vezi s antidampinškim postupkom i postupkom protiv subvencioniranog uvoza koji se odnosi na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije (SL L 22, 26.1.2006., str. 52.)

      (8)  Uredba Vijeća (EZ) br. 123/2006 od 23. siječnja 2006. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1338/2002 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1339/2002 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom, između ostalog, iz Indije (SL L 22, 26.1.2006., str. 5.).

      (9)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1000/2008 od 13. listopada 2008. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indije nakon revizije povodom isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 384/96 (SL L 275, 16.10.2008., str. 1.).

      (10)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1010/2008 od 13. listopada 2008. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije nakon revizije nakon isteka mjere na temelju članka 18. Uredbe (EZ) br. 2026/97 i parcijalne privremene revizije na temelju članka 19. Uredbe (EZ) br. 2026/97 i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1000/2008 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indije nakon revizije nakon isteka mjere na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 384/96 (SL L 276, 17.10.2008., str. 3.).

      (11)  SL C 28, 30.1.2013., str. 12.

      (12)  SL C 300, 16.10.2013., str. 14.

      (13)  SL C 300, 16.10.2013., str. 5.

      (14)  Uredba Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 188, 18.7.2009., str. 93.).

      (15)  Nakon objave proizvođač iz Unije zatražio da se i količine i vrijednost uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja objave u rasponima jer se na temelju indeksiranih podataka teško može utvrditi njihov stvarni razvoj (u apsolutnim iznosima) i razumjeti zaključke Komisije koji se na njih odnose.

      (16)  Nakon objave proizvođač iz Unije zatražio da se i količine i vrijednost uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja objave u rasponima jer se na temelju indeksiranih podataka teško može utvrditi njihov stvarni razvoj (u apsolutnim iznosima) i razumjeti zaključke Komisije koji se na njih odnose.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/623 оd 21. travnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 498/2012 o dodjeli carinskih kvota koje se primjenjuju na izvoz drva iz Ruske Federacije u Europsku uniju

text:
               22.4.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 106/11

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/623
   оd 21. travnja 2016.
   o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 498/2012 o dodjeli carinskih kvota koje se primjenjuju na izvoz drva iz Ruske Federacije u Europsku uniju
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2012/105/EU od 14. prosinca 2011. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Ruske Federacije u vezi s upravljanjem carinskim kvotama koje se primjenjuju na izvoz drva iz Ruske Federacije u Europsku uniju i Protokola između Europske unije i Vlade Ruske Federacije o tehničkim načinima na temelju tog Sporazuma (1), a posebno njezin članak 4.,
   budući da:

               (1)

               Dana 22. kolovoza 2012. Ruska Federacija pristupila je Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. Obveze Ruske Federacije uključuju carinske kvote za izvoz određenih vrsta crnogoričnog drva, od kojih je dio dodijeljen za izvoz u Uniju. Načini upravljanja tim carinskim kvotama utvrđeni su u Sporazumu u obliku razmjene pisama između Europske unije i Ruske Federacije o upravljanju carinskim kvotama koje se primjenjuju na izvoz drva iz Ruske Federacije u Europsku uniju („Sporazum”) i Protokolu između Europske unije i Vlade Ruske Federacije o tehničkim načinima na temelju Sporazuma („Protokol”). Sporazum i Protokol potpisani su 16. prosinca 2011. Privremeno se primjenjuju od datuma pristupanja Ruske Federacije Svjetskoj trgovinskoj organizaciji.

               (2)

               U skladu s člankom 4. Odluke 2012/105/EU, Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 498/2012 (2) utvrđena su pravila o dodjeli carinskih kvota koje se primjenjuju na izvoz drva iz Ruske Federacije u Europsku uniju. Ta će se Uredba prestati primjenjivati na datum kada se Protokol prestane privremeno primjenjivati.

               (3)

               Dok se Sporazum i Protokol nastavljaju privremeno primjenjivati do završetka postupaka za njihovo sklapanje, iskustvom u provedbi Provedbene uredbe (EU) br. 498/2012 otkrila se potreba za izmjenom nekoliko odredbi te Uredbe.

               (4)

               Osobito, članak 3. trebalo bi izmijeniti kako bi se smanjilo trajanje prvog dijela svakog kvotnog razdoblja dok se istodobno produljuje trajanje njegovog drugog dijela. Stoga prvi dio svakog kvotnog razdoblja sada traje od 1. siječnja do 31. svibnja, a drugi dio svakog kvotnog razdoblja započinje 1. lipnja i traje do kraja predmetne kalendarske godine. To je značajna promjena s obzirom na to da drugi dio svakog kvotnog razdoblja sada počinje dva mjeseca ranije nego prije. Ta je promjena potrebna kako bi se uvoznicima smreke i bora iz EU-a omogućio pristup preostalim količinama carinskih kvota što je moguće prije tijekom odgovarajućeg kvotnog razdoblja.

               (5)

               Trebalo bi izmijeniti članak 6. stavak 2. Provedbene uredbe (EU) br. 498/2012 kako bi se pojasnilo da se izračun gornjih granica tradicionalnih uvoznika za određeno kvotno razdoblje izvodi na temelju relevantnog prethodnog uvoza za predmetnu skupinu proizvoda.

               (6)

               Trebalo bi izmijeniti članak 7. Provedbene uredbe (EU) br. 498/2012 kako bi se osiguralo da u prvom dijelu svakog kvotnog razdoblja najviša uvozna prava tradicionalnih uvoznika, za bilo koju skupinu proizvoda, nisu manja od onih koja se dodjeljuju novim uvoznicima.

               (7)

               U članku 11. stavku 1. trebalo bi dodati treću rečenicu kako bi se formalizirale tromjesečne obveze izvješćivanja uredâ za izdavanje odobrenja država članica u pogledu stvarnog uvoza obuhvaćenih proizvoda.

               (8)

               Trebalo bi izmijeniti članak 12. kako bi se uvoznicima, koji neiskorištena odobrenja za kvote ne mogu vratiti uredu za izdavanje odobrenja odgovarajuće države članice, omogućilo da umjesto toga uredu za izdavanje odobrenja podnesu „izjavu danu pod prisegom”, u kojoj uvoznik potvrđuje da, unatoč svim svojim nastojanjima, nije mogao ostvariti povrat neiskorištenih odobrenja za kvote od nadležnih tijela Ruske Federacije. U tu svrhu trebalo bi u Prilog IV. Provedbenoj uredbi (EU) br. 498/2012 unijeti novi obrazac.

               (9)

               Nadalje, trebalo bi izmijeniti članke 13. i 14. Provedbene uredbe (EU) br. 498/2012 kako bi se odrazila potreba za ažuriranjem pravila povezanih sa smanjenjem gornjih granica tradicionalnih uvoznika u slučaju nedovoljne iskorištenosti ili nevraćanja izdanih odobrenja za kvote.

               (10)

               Članak 15. stavak 2. trebalo bi izmijeniti kako bi se omogućila suspenzija primjene članaka 13. i 14. za još jedno, treće kvotno razdoblje. Ta je daljnja suspenzija opravdana s obzirom na trenutačno još uvijek nisku stopu iskorištenosti carinskih kvota i potrebu za poticanjem većeg korištenja u nadolazećem kvotnom razdoblju.

               (11)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za drvo osnovanog na temelju Odluke 2012/105/EU,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Provedbena uredba (EU) br. 498/2012 mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članak 3. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 3.
               Metoda dodjele carinskih kvota ovisi o datumu na koji uvoznik podnosi zahtjev, kako slijedi:

                           (a)

                           za svaki zahtjev podnesen do 31. svibnja svake godine (u daljnjem tekstu ‚prvi dio kvotnog razdoblja’) Komisija dodjeljuje carinske kvote u skladu s ‚tradicionalnim’ i ‚novim’ kategorijama uvoznika, u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (b) Protokola; i

                           (b)

                           za svaki zahtjev podnesen od 1. lipnja (u daljnjem tekstu ‚drugi dio kvotnog razdoblja’) Komisija dodjeljuje preostale carinske kvote u skladu s kronološkim redoslijedom kojim je Komisija zaprimala obavijesti o zahtjevima pojedinih uvoznika od nadležnih tijela država članica (u daljnjem tekstu ‚uredi za izdavanje odobrenja’), u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (a) Protokola.”

               2.

               U članku 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
               „2.   Gornja granica za svaku skupinu proizvoda tradicionalnog uvoznika primjenjiva u kvotnom razdoblju (‚kvotno razdoblje n + 1’) računa se u skladu s prosjekom stvarnog uvoza predmetne skupine proizvoda tog uvoznika tijekom dva kvotna razdoblja koja prethode godini izračuna te gornje granice, na temelju sljedeće formule:

                           Ci = T * (Īi/ΣĪi)

                     gdje je:

                           ‚Ci’ gornja granica za predmetnu skupinu proizvoda (smreka ili bor) za uvoznika i tijekom kvotnog razdoblja n + 1;

                           ‚T’ kvota za tradicionalne uvoznike raspoloživa za predmetnu skupinu proizvoda tijekom godine izračuna gornje granice (‚kvotno razdoblje n’);

                           ‚Īi’ prosjek stvarnog uvoza predmetne skupine proizvoda tradicionalnog uvoznika i tijekom dva kvotna razdoblja koja prethode izračunu (‚kvotno razdoblje n – 2’ odnosno ‚kvotno razdoblje n – 1’), kako slijedi:
                           [(stvarni uvoz uvoznika i u kvotnom razdoblju n – 2) + (stvarni uvoz uvoznika i u kvotnom razdoblju n – 1)]/2

                           ‚ΣĪi’ zbroj prosjeka uvoza Īi svih tradicionalnih uvoznika za predmetnu skupinu proizvoda.”

               3.

               Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 7.
               1.   Svake godine Komisija izračunava gornje granice koje se primjenjuju na svakog tradicionalnog uvoznika za sljedeće kvotno razdoblje u skladu s metodom određenom u članku 6. stavku 2. Ako je izračunana gornja granica tradicionalnog uvoznika za određenu skupinu proizvoda viša od 0 %, ali niža od najviše 1,5 % tarifne kvote dodijeljene novim uvoznicima u skladu s člankom 4. stavkom 3., gornja granica predmetnog tradicionalnog uvoznika utvrđuje se na razini od 1,5 % tarifne kvote za odgovarajuću skupinu proizvoda.
               2.   Uredi za izdavanje odobrenja dostavljaju Komisiji, najkasnije do 31. ožujka kvotnog razdoblja n, podatke o stvarnom uvozu obuhvaćenih proizvoda u kvotnom razdoblju n – 1 o kojem su obaviješteni u skladu s člankom 11. stavkom 1. Taj se sažetak dostavlja u elektroničkom obliku, u skladu sa sustavom informacijske tehnologije koji je uspostavila Komisija.
               3.   Komisija najkasnije do 30. travnja kvotnog razdoblja n obavješćuje urede za izdavanje odobrenja o gornjim granicama koje proizlaze iz izračuna u skladu s člankom 6. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 1.”

               4.

               U članku 11. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „1.   Najkasnije 15 kalendarskih dana nakon isteka svakog trećeg mjeseca uvoznik obavješćuje ured za izdavanje odobrenja države članice koja je izdala odobrenje za kvote o stvarnom uvozu obuhvaćenih proizvoda u Europsku uniju tijekom posljednja tri mjeseca. U tu svrhu uvoznik dostavlja uredu za izdavanje odobrenja presliku carinske deklaracije o dotičnom uvozu. Uredi za izdavanje odobrenja dostavljaju Komisiji najkasnije 30 kalendarskih dana nakon isteka svakog trećeg mjeseca sažetak stvarnog uvoza obuhvaćenih proizvoda u Europsku uniju tijekom zadnja tri mjeseca o kojem su ih obavijestili uvoznici.”

               5.

               Članci 12., 13. i 14. zamjenjuju se sljedećim:
               „Članak 12.
               1.   Ako je odobrenje za kvote šest mjeseci nakon njegova izdavanja i dalje neiskorišteno, uvoznik obavješćuje ured za izdavanje odobrenja da ga namjerava iskoristiti u ostatku kvotnog razdoblja ili odobrenje za kvote vraća odgovarajućem uredu za izdavanje odobrenja. Ako uvoznik ne može ostvariti povrat neiskorištenih odobrenja za kvote od nadležnih tijela Ruske Federacije, on umjesto toga može uredu za izdavanje odobrenja podnijeti odgovarajuću izjavu danu pod prisegom u obliku navedenom u Prilogu IV., u kojoj navodi da, unatoč svim svojim nastojanjima, nije mogao ostvariti povrat neiskorištenih odobrenja za kvote. U svakom slučaju najkasnije do kraja kvotnog razdoblja n uvoznik vraća sva neiskorištena odobrenja za kvote ili podnosi, ako je primjenjivo, odgovarajuću izjavu danu ili odgovarajuće izjave dane pod prisegom s pomoću obrasca utvrđenog u Prilogu IV. Ako je odobrenje za kvote izdano prije početka kvotnog razdoblja u skladu s člankom 4. Protokola, šestomjesečni rok počinje teći od 1. siječnja godine koja odgovara kvotnom razdoblju.
               2.   Uredi za izdavanje odobrenja odmah obavješćuju Komisiju kada u skladu sa stavkom 1. uvoznik vrati odobrenje za kvote ili dostavi izjavu danu pod prisegom. Preostali iznos gornjih granica tradicionalnih uvoznika raspoloživ za predmetnu skupinu proizvoda mijenja se za odgovarajući iznos.
               Članak 13.
               1.   Ako je stvarni uvoz tradicionalnog uvoznika tijekom kvotnog razdoblja n – 1 manji od 75 % količina obuhvaćenih svim odobrenjima za kvote za skupinu proizvoda izdanima tom uvozniku tijekom istog kvotnog razdoblja, uvoznikove se gornje granice uvoza za predmetnu skupinu proizvoda tijekom kvotnog razdoblja n + 1 smanjuju proporcionalno stvarnoj količini neostvarenog uvoza.
               2.   Smanjenje iz stavka 1. izračunava se kako slijedi:

                           ri = (0,75*ΣΑi – Ii)/ΣΑi

                     gdje je:

                           ‚ri’ smanjenje koje se primjenjuje na gornju granicu uvoza uvoznika i za predmetnu skupinu proizvoda tijekom kvotnog razdoblja n + 1;

                           ‚ΣΑi’ zbroj količina obuhvaćenih odobrenjima za kvote izdanima tradicionalnom uvozniku i za predmetnu skupinu proizvoda tijekom kvotnog razdoblja n – 1;

                           ‚Ii’ stvarni uvoz za predmetnu skupinu proizvoda uvoznika i tijekom kvotnog razdoblja n – 1.

                     Članak 14.
               1.   Ako odobrenje za kvote koje nije vraćeno ili obuhvaćeno odgovarajućom izjavom danom pod prisegom u skladu s člankom 12. ostane neiskorišteno i na kraju kvotnog razdoblja n – 1, uvoznikova se gornja granica uvoza za predmetnu skupinu proizvoda tijekom kvotnog razdoblja n + 1 smanjuje proporcionalno količini neiskorištenih odobrenja za kvote.
               2.   Smanjenje iz stavka 1. izračunava se kako slijedi:

                           Ri = ΣUi/ΣΑi

                     gdje je:

                           ‚Ri’ smanjenje koje se primjenjuje na gornju granicu uvoza uvoznika i za predmetnu skupinu proizvoda tijekom kvotnog razdoblja n + 1;

                           ‚ΣΑi’ zbroj neiskorištenih količina obuhvaćenih odobrenjima za kvote izdanima uvozniku i za predmetnu skupinu proizvoda tijekom kvotnog razdoblja n – 1;

                           ‚ΣΑi’ zbroj količina obuhvaćenih odobrenjima za kvote izdanima uvozniku i za predmetnu skupinu proizvoda tijekom kvotnog razdoblja n – 1.”

               6.

               U članku 15. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
               „2.   Odredbe članaka 13. i 14. ne primjenjuju se tijekom prva tri kvotna razdoblja koja slijede nakon prijelaznog razdoblja.”

               7.

               Prilog IV. zamjenjuje se sljedećim:

                  „PRILOG IV.

                     Izjava dana pod prisegom

                  Uvoznik:
                  Država članica EU-a:
                  PDV broj:
                  Osoba za kontakt:
                  Telefon:
                  E-pošta:
                  Ja, niže potpisani, potvrđujem da, unatoč svim svojim nastojanjima, nisam mogao ostvariti povrat neiskorištenih odobrenja za kvote navedenih u nastavku od nadležnih tijela Ruske Federacije.

                     Odobrenje za kvote 1.:

                              Odobrenje za kvote br.:

                              Datum izdavanja odobrenja za kvote:

                              Uvoznik (ime, zemlja, PDV br.):

                              Izvoznik (ime, PDV br.):

                     Odobrenje za kvote 2. itd.:

                  Ja, niže potpisani, potvrđujem da je sadržaj ove izjave, prema mojem saznanju, u cijelosti istinit i točan.

                              Datum/mjesto

                              Potpis”

         Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 21. travnja 2016.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 57, 29.2.2012., str. 1.

      (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 498/2012 od 12. lipnja 2012. o dodjeli carinskih kvota koje se primjenjuju na izvoz drva iz Ruske Federacije u Europsku uniju (SL L 152, 13.6.2012., str. 28.).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/652 оd 26. travnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               27.4.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 111/3

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/652
   оd 26. travnja 2016.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 26. travnja 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  IL

                  268,0

                  MA

                  90,2

                  ZZ

                  179,1

                  0707 00 05

                  MA

                  81,5

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  100,2

                  0709 93 10

                  MA

                  95,4

                  TR

                  129,7

                  ZZ

                  112,6

                  0805 10 20

                  AR

                  115,8

                  EG

                  48,5

                  IL

                  79,3

                  MA

                  55,0

                  TR

                  39,9

                  ZZ

                  67,7

                  0808 10 80

                  AR

                  88,6

                  BR

                  99,5

                  CL

                  128,9

                  CN

                  90,8

                  NZ

                  153,7

                  US

                  197,5

                  ZA

                  86,5

                  ZZ

                  120,8

                  0808 30 90

                  AR

                  152,0

                  CL

                  126,8

                  CN

                  62,0

                  ZA

                  104,1

                  ZZ

                  111,2

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/218 оd 16. veljače 2016. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 314/2004 o određenim mjerama ograničavanja u odnosu na Zimbabve

text:
               17.2.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 40/7

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/218
   оd 16. veljače 2016.
   o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 314/2004 o određenim mjerama ograničavanja u odnosu na Zimbabve
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 314/2004 od 19. veljače 2004. o određenim mjerama ograničavanja u odnosu na Zimbabve (1), a posebno njezin članak 11. točku (b),
   budući da:

               (1)

               U Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 314/2004 navodi se popis osoba i subjekata na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora u skladu s tom Uredbom.

               (2)

               Odlukom Vijeća 2011/101/ZVSP (2) utvrđene su fizičke i pravne osobe na koje se odnose mjere ograničavanja predviđene člankom 5. te Odluke, a u okviru Uredbe (EZ) br. 314/2004 ta se Odluka provodi u mjeri u kojoj je potrebno djelovanje na razini Unije.

               (3)

               Vijeće je 15. veljače 2016. odlučilo zadržati sedam osoba i jedan subjekt na popisu osoba i subjekata na koje se odnose mjere ograničavanja iz Priloga Odluci 2011/101/ZVSP.

               (4)

               Prilog III. Uredbi (EZ) br. 314/2004 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog III. Uredbi (EZ) br. 314/2004 zamjenjuje se Prilogom ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 16. veljače 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

            Voditelj službe za instrumente vanjske politike

      (1)  SL L 55, 24.2.2004., str. 1.

      (2)  Odluka Vijeća 2011/101/ZVSP od 15. veljače 2011. o mjerama ograničavanja protiv Zimbabvea (SL L 42, 16.2.2011., str. 6.).

      PRILOG

            „PRILOG III.

               Popis osoba i subjekata iz članka 6.

            I.   Osobe

                        Ime (i svi nadimci)

                        Podaci za utvrđivanje identiteta

                        Razlozi za uvrštenje na popis

                                    1.

                                    Mugabe, Robert Gabriel

                        Predsjednik, rođen 21.2.1924.; Broj putovnice: AD001095

                        Predsjednik Vlade i odgovoran za djelovanje kojim se ozbiljno šteti demokraciji, poštovanju ljudskih prava i vladavini prava.

                                    2.

                                    Mugabe, Grace

                        Rođena 23.7.1965.; Broj putovnice: AD001159. Osobna iskaznica br. 63-646650Q70

                        Povezana s vladinom frakcijom ZANU-PF. Preuzela je posjed Iron Mask 2002.; navodno nezakonito ostvaruje velike profite iz rudnika dijamanata.

                                    3.

                                    Bonyongwe, Happyton Mabhuya

                        Generalni direktor Centralne obavještajne organizacije. Rođen 6.11.1960. Broj putovnice: AD002214; Osobna iskaznica br. 63-374707A13

                        Viši dužnosnik sigurnosnih snaga tijesno povezan s vladinom frakcijom ZANU-PF (Afrička nacionalna unija Zimbabvea – Patriotska fronta) i sudionik pri oblikovanju i vođenju represivne državne politike. Optužen za otmicu, mučenje i ubijanje aktivista MDC-a (Pokreta za demokratske promjene) u lipnju 2008.

                                    4.

                                    Chihuri, Augustine

                        Načelnik policije. Rođen 10.3.1953. Broj putovnice: AD000206. Osobna iskaznica br. 68-034196M68

                        Viši policijski dužnosnik i član zajedničkoga operativnog zapovjedništva, tijesno povezan s represivnom politikom stranke ZANU-PF. Javno izrazio potporu stranci ZANU-PF i tako prekršio zakon o policiji. U lipnju 2009. naredio policiji da odbaci sve predmete povezane s ubojstvima počinjenim tijekom predsjedničkih izbora u lipnju 2008.

                                    5.

                                    Chiwenga, Constantine

                        Zapovjednik obrambenih snaga Zimbabvea, general (bivši zapovjednik vojske, general-pukovnik). Rođen 25.8.1956. Broj putovnice: AD000263. Osobna iskaznica br. 63-327568M80

                        Član zajedničkoga operativnog zapovjedništva i sudionik pri oblikovanju i vođenju represivne državne politike. Koristio je vojne snage za preuzimanje gospodarstava. Tijekom izbora 2008. bio je najodgovorniji za nasilje povezano s drugim krugom predsjedničkih izbora.

                                    6.

                                    Shiri, Perence (također poznat kao Bigboy) Samson Chikerema

                        General vojnog zrakoplovstva (zračne snage). Rođen 1.11.1955. Osobna iskaznica br. 29-098876M18

                        Viši vojni časnik i član zajedničkog operativnog zapovjedništva ZANU-PF i sudionik u oblikovanju i provođenju ugnjetačke državne politike. Upleten u političko nasilje, među ostalim tijekom izbora 2008. u pokrajini Mashonaland West i teritorijalnoj jedinici Chiadzwa.

                                    7.

                                    Sibanda, Phillip Valerio (također poznat kao Valentine)

                        Zapovjednik kopnene vojske Zimbabvea, general-pukovnik. Rođen 25.8.1956. ili 24.12.1954. Osobna iskaznica br. 63-357671H26

                        Visoki vojni dužnosnik povezan s vladom i sudionik u oblikovanju i provođenju ugnjetačke državne politike.

                  II.   Subjekti

                        Ime

                        Podaci za utvrđivanje identiteta

                        Razlozi za uvrštenje na popis

                        Zimbabve Defence Industries

                        10th floor, Trustee House, 55 Samora Machel Avenue, PO Box 6597, Harare, Zimbabve

                        Povezano s ministarstvom obrane i vladinom frakcijom stranke ZANU-PF.”