title: Provedbena Uredba Vijeća (EU) br. 512/2010 od 14. lipnja 2010. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Ukrajine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

text:
               11/Sv. 032

               HR

               Službeni list Europske unije

               281

         32010R0512

               L 150/24

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               14.06.2010.

      PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 512/2010
   od 14. lipnja 2010.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Ukrajine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 384/96 od 22. prosinca 1995. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (2) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je 22. siječnja 2001. Uredbom (EZ) br. 132/2001 (3) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu („postojeće mjere”) u iznosu od 33,25 EUR po toni na uvoz amonijevog nitrata („AN”) koji se može razvrstati u oznake KN 3102 30 90 i 3102 40 90 podrijetlom, između ostalog, iz Ukrajine. Na ispitni postupak koji je doveo do navedenih mjera upućuje se kao na „početni ispitni postupak”.

               (2)

               Nakon parcijalne privremene revizije, Vijeće je 17. svibnja 2004. Uredbom (EZ) br. 993/2004 (4) izuzelo od antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 132/2001 uvoz u Uniju AN-a koji proizvode trgovačka društva od kojih bi Komisija prihvatila preuzimanja obveze. Uredbom Komisije (EZ) br. 1001/2004 (5) preuzimanja obveze prihvaćena su za razdoblje od 6 mjeseci i Uredbom Komisije (EZ) br. 1996/2004 (6) za daljnje razdoblje do 20. svibnja 2005. Svrha navedenih preuzimanja obveza bila je uzimanje u obzir određenih posljedica proširenja Europske unije na 25 država članica.

               (3)

               Uredbom (EZ) br. 945/2005 (7) nakon privremene revizije ograničene na definiciju dotičnog proizvoda, Vijeće je odlučilo da definiciju dotičnog proizvoda treba pojasniti i da se mjere na snazi trebaju primjenjivati na dotični proizvod kada je ugrađen u ostala gnojiva u odnosu na njihov sadržaj amonijevog nitrata, zajedno s ostalim marginalnim tvarima i nutrijentima.

               (4)

               Nakon revizije nakon isteka mjere, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 442/2007 (8) odlučilo produljiti postojeće mjere, kako je pojašnjeno Uredbom (EZ) br. 945/2005 za razdoblje od dvije godine.

               (5)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 661/2008 (9) uvelo konačne antidampinške mjere na uvoz AN-a podrijetlom iz Rusije.

               (6)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 662/2008 izmijenilo (10) Uredbu (EZ) br. 442/2007 prihvaćanjem preuzimanja obveze u vezi cijene koju je ponudio jedan proizvođač izvoznik.

         2.   Zahtjev za reviziju

               (7)

               22. siječnja 2009. uložen je zahtjev za reviziju nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe nakon objave obavijesti o skorom isteku 17. listopada 2008. (11). Taj je zahtjev uložilo Europsko udruženje proizvođača umjetnih gnojiva (EFMA) („podnositelj zahtjeva”) u ime većine proizvođača, u ovom slučaju više od 50 %, ukupne proizvodnje AN-a u Uniji.

               (8)

               Podnositelj zahtjeva tvrdio je i dostavio dostatne dokaze prima facie da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete industriji Unije u pogledu uvoza AN-a podrijetlom iz Ukrajine („dotična zemlja”).

               (9)

               Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 23. travnja 2009. putem obavijesti o pokretanju postupka objavljene u Službenom listu Europske unije
                   (12) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.

         3.   Ispitni postupak

   3.1.   Razdoblje ispitnog postupka

               (10)

               Ispitni postupak o nastavku ili ponavljanju dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2008. do 31. ožujka 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 2005. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).

         3.2.   Stranke na koje se odnosi ispitni postupak

               (11)

               Komisija je službeno obavijestila proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike za koje se zna da se to odnosi na njih i njihova udruženja, predstavnike zemlje izvoznice, podnositelja zahtjeva i proizvođače iz Unije, o pokretanju revizije nakon isteka mjera. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

               (12)

               Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.

               (13)

               S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije i uvoznika iz Unije, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi se omogućilo Komisiji da odluči je li odabir uzoraka doista neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje stranke su zamoljene, prema članku 17. stavku 2. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od pokretanja ispitnog postupka i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka.

               (14)

               Nakon ispitivanja dostavljenih podataka, i s obzirom da je dvanaest proizvođača iz Unije pokazalo spremnost na suradnju, odlučeno je da je odabir uzoraka potreban u pogledu proizvođača iz Unije. Ni jedan uvoznik nije se javio dostavljanjem podataka zatraženih u obavijesti o pokretanju postupka.

               (15)

               Dvanaest proizvođača iz Unije, koji čine oko 80 % ukupne proizvodnju u Uniji tijekom RRIP-a, pravilno je ispunilo obrazac za odabir uzoraka u roku i suglasno je dalje surađivati u ispitnom postupku. Na temelju toga, Komisija je u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe odabrala reprezentativni uzorak koji se temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje i prodaje AN-a u Uniji, koji je moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Pet proizvođača iz Unije, koji čine 57 % ukupne proizvodnje industrije Unije tijekom RRIP-a, odabrano je u uzorak.

               (16)

               Komisija se u skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe o odabranom uzorku savjetovala s dotičnim strankama, koje nisu imale prigovor na njega.

               (17)

               Upitnici su poslani na pet odabranih proizvođača iz Unije i sve poznate proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji.

               (18)

               Odgovori na upitnik primljeni su od pet proizvođača iz Unije u uzorku i tri proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji.

               (19)

               Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Zajednice. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:

                           (a)

                           proizvođači izvoznici u Ukrajini:

                                       —

                                       CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk,

                                       —

                                       JSC Concern Stirol, Gorlovka,

                                       —

                                       OJSC Rivneazot, Rivne,

                           (b)

                           proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       GrowHow UK Limited, Ujedinjena Kraljevina,

                                       —

                                       GPN, Pariz, Francuska,

                                       —

                                       Zakłady Azotowe Puławy SA, Poljska,

                                       —

                                       Yara SA, Bruxelles, Belgija,

                                       —

                                       Achema, Jonavos, Litva.

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   1.   Dotični proizvod

               (20)

               Dotični proizvod su kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata koji prelazi 80 % podrijetlom iz Ukrajine, koja se mogu razvrstati u oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 91. AN kruto je dušično gnojivo u širokoj upotrebi u poljoprivredi. Proizvodi se od amonijaka i dušične kiseline, i njegov maseni udio dušika prelazi 28 % u kugličastom ili granuliranom obliku.

               (21)

               Trebalo bi naglasiti da je područje primjene dotičnog proizvoda objašnjeno Uredbom (EZ) br. 945/2005.

         2.   Istovjetni proizvod

               (22)

               Kako je utvrđeno početnim ispitnim postupkom, ova je revizija ispitnog postupka potvrdila da je AN čisti potrošni proizvod te da su njegova kvaliteta i osnovna fizička svojstva identična bez obzira na zemlju podrijetla. Za dotični proizvod i proizvode koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici na svojem domaćem tržištu i u trećim zemljama, kao i one koje proizvode i prodaju proizvođači iz Unije na tržištu Unije, utvrđeno je da imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva i u osnovi jednake primjene te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

   1.   Općenito

               (23)

               Tri su ukrajinska proizvođača izvoznika surađivala. Četvrti poznati proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku.

               (24)

               Usporedba obujma izvoza tri proizvođača izvoznika koji surađuju s ukupnim obujmom izvoza iz Ukrajine je pokazao da su tri proizvođača izvoznika koja surađuju činila više od 90 % cjelokupnog uvoza u Uniju iz Ukrajine tijekom RRIP-a. Razina se suradnje, stoga, smatrala visokom.

               (25)

               Ukupan obujam uvoza dotičnog proizvoda iz Ukrajine bio je nizak te je predstavljao tržišni udio od 1,1 % tijekom RRIP-a u usporedbi s tržištem Unije kao cjelinom.

         2.   Damping uvoza tijekom RRIP-a

   2.1.   Uobičajena vrijednost

               (26)

               Podsjeća se da se u prethodnoj reviziji nakon isteka mjere, Ukrajina još nije smatrala zemljom tržišnog gospodarstva i, stoga, se uobičajena vrijednost temeljima na podacima dobivenima od proizvođača koji surađuje u SAD-u, analognoj zemlji.

               (27)

               U ovoj reviziji, uobičajena vrijednost se temeljila na podacima koji su dobiveni i provjereni u prostorijama tri proizvođača izvoznika koji surađuju u Ukrajini. Komisija je ispitala bi li se za domaću prodaju moglo smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. S tim ciljem ispitan je trošak proizvodnje proizvoda koji proizvode i prodaju na domaćem tržištu proizvođači izvoznici koji su surađivali.

               (28)

               Što se tiče troškova plina, utvrđeno je da Ukrajina uvozi većinu plina koji se troši u proizvodnji AN-a iz Rusije. Svi raspoloživi podaci koji su provjereni tijekom ispitnog postupka ukazivali su na to da je Ukrajina uvozila prirodni plin iz Rusije po cijeni koja je tijekom RRIP-a bila oko 40 % niža od cijene prirodnog plina iz Rusije kada se izvozi u Ukrajinu. Međutim, utvrđeno je da su tijekom posljednjeg tromjesečja RRIP-a cijene bile slične.

               (29)

               Utvrđeno je da je, osim kod jedne vrste proizvoda koju izvozi jedan proizvođač, domaća prodaja izvršena u uobičajenom tijeku trgovine tijekom RRIP-a. Uobičajena vrijednost je, stoga, utvrđena ili na temelju cijene koju su nezavisni kupci platili ili trebali platiti na domaćem tržištu u Ukrajini prema članku 2. stavku 1. Osnovne uredbe ili na temelju izračunate uobičajene vrijednosti za vrstu proizvoda koja se nije prodavala u uobičajenom tijeku trgovine. U skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe, uobičajena je vrijednost izračunata dodavanjem troškovima proizvodnje izvezene vrste objektivnog iznosa za prodajne, opće i administrativne troškove (POA) i razumne profitne marže. Ti iznosi troškova POA i dobiti temeljeni su na stvarnim podacima o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine od strane dotičnog proizvođača.

               (30)

               Treba napomenuti da je uobičajena vrijednost utvrđena bez prilagodbe za troškove plina koje su snosili ukrajinski proizvođači izvoznici u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe. Kako je prikazano u uvodnim izjavama 32. do 34., to je bila posljedica činjenice da korištenje neprilagođenih domaćih troškova i cijena ukrajinskih proizvođača izvoznika unatoč očito narušenim cijenama plina jasno pokazuje postojanje dampinga tijekom RRIP-a. Kao posljedica toga i s obzirom na činjenicu da je svrha revizije nakon isteka mjere utvrditi bi li se damping vjerojatno nastavio ili ponovio u slučaju stavljanja mjera izvan snage kako bi se utvrdilo treba li mjere koje se trenutačno primjenjuju zadržati ili staviti izvan snage, smatralo se potrebnim ispitati je li prilagodba na temelju članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe opravdana u ovom slučaju.

         2.2.   Izvozna cijena

               (31)

               U skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, izvozna je cijena utvrđena upućivanjem na stvarno plaćenu cijenu ili cijenu koju treba platiti za dotični proizvod prilikom prodaje za izvoz u Zajednicu. Ukupna prodaja tri proizvođača izvoznika koji surađuju izvršena je izravno nezavisnim kupcima u Uniji.

         2.3.   Usporedba

               (32)

               Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Radi osiguranja primjerene usporedbe, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U skladu s time, prilagodbe cijena izvršene su za razlike u prijevozu, manipuliranju, utovaru i popratnim troškovima, osiguranju, provizijama i pakiranju, gdje je to primjenjivo i popraćeno provjerenim dokazima.

         2.4.   Dampinška marža

               (33)

               Dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.

               (34)

               Na razini zemlje utvrđena je ponderirana prosječna dampinška marža od 6-7 % za tri dotična proizvođača izvoznika koji surađuju.

         3.   Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage

   3.1.   Rezervni kapacitet i privlačnost tržišta Unije

               (35)

               Tijekom RRIP-a je domaća prodaja tri proizvođača izvoznika koji surađuju činila u prosjeku 46 % njihovog kapaciteta proizvodnje.

               (36)

               Iako su ta tri proizvođača izvoznika koji surađuju prodala veliki udio svoje proizvodnje na domaćem tržištu, bili su i ovisni o izvozu u treće zemlje. Tijekom RRIP-a imali su rezervni kapacitet koji odgovora oko 6 % potrošnje u Uniji.

               (37)

               Na temelju podataka u revizijskom zahtjevu u pogledu četvrtog ukrajinskog proizvođača koji nije surađivao u ispitnom postupku, ukupan rezervni kapacitet u Ukrajini tijekom RRIP-a procijenjen je na iznos od oko 9 % potrošnje u Uniji.

               (38)

               Određeni ukrajinski proizvođači izvoznici koji surađuju tvrdili su da su sve više gubili tržišni udio na svojem domaćem tržištu u korist ruskih proizvođača koji mogu ponuditi vrlo niske cijene zbog puno nižih cijena plina u Rusiji. Stoga se činilo nevjerojatnim da bi ukrajinsko domaće tržište moglo prihvatiti rezervni kapacitet te je, stoga, vjerojatno da će se cjelokupno povećanje proizvodnje izvoziti.

               (39)

               Ta tri trgovačka društva koja surađuju izvozila su AN u mnoge ostale treće zemlje na nekoliko kontinenata tijekom RRIP-a. Međutim, treba napomenuti da su određena tradicionalna tržišta trećih zemalja zatvorena za ukrajinski izvoz ili zbog antidampinških mjera na snazi (npr. SAD s antidampinškim mjerama od više od 100 %) i/ili zbog sigurnosnih ograničenja (npr. Narodna Republika Kina, Australija). U svakom slučaju, Unija je najveće, najprivlačnije i geografski najbliže izvozno tržište. Njezinu privlačnost dodatno pojačavaju logističke prednosti koji su proizašle iz niskih željezničkih tarifa u Ukrajini.

               (40)

               S obzirom na gore navedeno, ne može se isključiti da se veliki dio raspoloživog rezervnog kapaciteta u Ukrajini mogao koristiti za povećanje izvoza u Uniju u izostanku antidampinških mjera.

         3.2.   Cijene na različitim izvoznim tržištima

               (41)

               Analiza izvozne prodaje ta tri ukrajinska proizvođača izvoznika koji surađuju i koji posluju s trećim zemljama, pokazala je da su tijekom RRIP-a izvozne cijene prema trećim zemljama, kada se utvrde na razini CIF korištenjem međunarodnih tarifa za prijevoz robe dostavljenih u zahtjevu za reviziju, bile do 25 % niže od prevladavajućih tržišnih cijena u Uniji.

               (42)

               Na temelju toga se činilo da bi se, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, poticaj za ukrajinski izvoz u trećim zemljama prebacio na Uniju. Više cijene na tržištu Unije omogućile bi ukrajinskim izvoznicima ostvarivanje veće profitne marže.

               (43)

               Na temelju brojčanih podataka koje su dostavila tri proizvođača izvoznika koji surađuju, moglo se utvrditi i da je na razini cijele zemlje izvoz iz Ukrajine u treće zemlje izvršen po dampinškim cijenama tijekom RRIP-a.

         3.3.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga

               (44)

               S obzirom na gore opisane nalaze, može se zaključiti da je izvoz iz Ukrajine još uvijek dampinški i da postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Uniju u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. Doista, uzimajući u obzir postojeći rezervni kapacitet u Ukrajini i privlačnost tržišta Unije, čini se da postoji poticaj za ukrajinske proizvođače izvoznike s ciljem i) povećanja njihovog izvoza na tržištu Unije i ii) prebacivanja izvoza AN-a s tržišta ostalih trećih zemalja na tržište Unije po dampinškim cijenama, barem što se tiče dva proizvođača izvoznika.

               (45)

               Nadalje, utvrđeno je i da su ponderirane prosječne izvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali za tržišta trećih zemalja znatno niže od prevladavajuće razine cijena u Uniji. To pojačava vjerojatnost povećanog izvoza iz Ukrajine u Uniju po dampinškim cijenama u slučaju da se omogući istek mjera.

         D.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

               (46)

               U Uniji istovjetni proizvod proizvodi 16 trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava čija proizvodnja sačinjava cjelokupnu proizvodnju Unije istovjetnog proizvoda u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

               (47)

               U ispitnom postupku surađivalo je dvanaest proizvođača iz Unije:

                           —

                           Achema AB (Litva),

                           —

                           Agropolychim JSC (Bugarska),

                           —

                           Azomures (Rumunjska),

                           —

                           BASF AG (Njemačka),

                           —

                           Fertiberia SA (Španjolska),

                           —

                           GPN SA (Francuska),

                           —

                           GrowHow UK Ltd (Ujedinjena Kraljevina),

                           —

                           Neochim PLC (Bugarska),

                           —

                           Nitrogénművek Rt (Mađarska),

                           —

                           Yara (Belgija, Francuska, Njemačka, Italija i Nizozemska),

                           —

                           Zakłady Azotowe Puławy SA (Poljska),

                           —

                           Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poljska).

               (48)

               S obzirom da je tih 12 proizvođača iz Unije predstavljalo oko 80 % ukupne proizvodnje u Uniji tijekom RRIP-a, smatra se da oni čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe. Dalje u tekstu navode se kao „industrija Unije”.

               (49)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 14. i 15., odabir uzorka pet proizvođača iz Unije napravljen je temelju tih 12 proizvođača. Svi proizvođači u uzorku surađivali su i dostavili odgovore na upitnik u rokovima. Osim toga, preostalih sedam proizvođača koji surađuju dostavili su određene opće podatke za analizu štete.

         E.   SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE

   1.   Potrošnja na tržištu Unije

               (50)

               U pogledu uvoza dotičnog proizvoda iz Ukrajine, očita potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, obujma prodaje ostalih proizvođača iz Unije na tržištu Unije, podataka Eurostata za cjelokupan uvoz u Uniji te podataka iz odgovora na upitnik trgovačkih društava koja su surađivala. S obzirom na proširenje Unije na 27 država članica 2007., radi jasnoće i dosljednosti analize, svi pokazatelji štete utvrđeni su na temelju tržišta EU-27 u cijelom razmatranom razdoblju.

               (51)

               Između 2005. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjena je za 10 %.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Ukupna potrošnja Unije u tonama

                           7 861 796

                           6 983 467

                           8 023 633

                           7 638 439

                           7 054 327

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              89

                              102

                              97

                              90

         2.   Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Ukrajine

               (52)

               Obujam, tržišni udio i prosječne cijene uvoza iz Ukrajine kretali su se kako je navedeno u donjoj tablici. Količina i kretanja cijena temeljili su se na podacima dobivenima iz odgovora na upitnik proizvođača izvoznika koji surađuju, statističkih podataka o uvozu (Eurostat) i ukrajinskih statističkih podataka o izvozu.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Obujam uvoza (u tonama)

                           76 867

                           42 912

                           29 420

                           48 232

                           75 582

                           Tržišni udio

                           1 %

                           0,6 %

                           0,4 %

                           0,6 %

                           1,1 %

                           Cijene uvoza (EUR/tona)

                           123

                           139

                           145

                           259

                           230

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              113

                              118

                              211

                              187

               (53)

               Obujam uvoza iz Ukrajine stalno se smanjivao do 2007., ali je tijekom RRIP-a dosegao gotovo istu razinu kao 2005. Ukrajinski tržišni udio blago se povećao s 1 % 2005. na 1,1 % tijekom RRIP-a. Jedinične cijene su se tijekom razmatranog razdoblja pozitivno razvijale od 123 EUR na 230 EUR po toni. Smatra se da je to povećanje tijekom RRIP-a u skladu s razvojem cijena u svijetu i s cijenama glavne sirovine.

               (54)

               Za potrebe izračuna razine sniženja cijene tijekom RRIP-a, cijene franko tvornice industrije Unije za nepovezane kupce uspoređene su s uvoznim cijenama CIF-a na granici Unije proizvođača izvoznika koji surađuju u dotičnoj zemlji, koje su na odgovarajući način prilagođene kako bi odražavale cijenu sa svim troškovima, uključivo s istovarom. Na temelju toga, usporedba je pokazala da je uvoz iz Ukrajine snižavao cijene industrije Unije za prosječno 22,5 % tijekom RRIP-a. Kada je antidampinška pristojba dodana njihovim cijenama u Uniji, utvrđeno je da marža sniženja cijena od 11 % kod ukrajinskih izvoznika još uvijek postoji.

         3.   Uvoz iz ostalih zemalja

               (55)

               Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena koji slijede temelje se na Eurostatu.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz Rusije (u tonama)

                           328 972

                           217 539

                           35 852

                           136 984

                           184 170

                           Tržišni udio

                           4,2 %

                           3,1 %

                           0,4 %

                           1,8 %

                           2,6 %

                           Cijene uvoza iz Rusije (EUR/tona)

                           122

                           124

                           144

                           275

                           235

                           Obujam uvoza iz Gruzije (u tonama)

                           153 844

                           85 870

                           88 622

                           214 879

                           222 912

                           Tržišni udio

                           2,0 %

                           1,2 %

                           1,1 %

                           2,8 %

                           3,2 %

                           Cijene uvoza iz Gruzije (eura/tona)

                           164

                           177

                           174

                           325

                           304

                           Obujam uvoza iz Kazakstana (u tonama)

                           0

                           4 845

                           112 239

                           81 410

                           100 761

                           Tržišni udio

                           0 %

                           0,1 %

                           1,4 %

                           1,1 %

                           1,4 %

                           Cijena uvoza iz Kazakstana (EUR/tona)

                           0

                           147

                           151

                           255

                           242

                           Obujam uvoza iz svih ostalih zemalja (u tonama)

                           65 253

                           118 927

                           99 380

                           109 755

                           91 785

                           Tržišni udio

                           0,8 %

                           1,7 %

                           1,2 %

                           1,4 %

                           1,3 %

                           Cijene uvoza iz svih ostalih zemalja (EUR/tona)

                           190

                           170

                           240

                           242

                           265

               (56)

               Tijekom 2008. i RRIP-a došlo je do značajnog povećanja cijena na tržištu Unije iz svih trećih zemalja. Činilo se da su, osim Rusije, sve zemlje navedene u gornjoj tablici povećale svoj obujam izvoza u Uniju tijekom razmatranog razdoblja. Ruski uvoz podliježe fiksnoj antidampinškoj pristojbi od 47,07 EUR po toni i uvozio se, kao i ukrajinski uvoz, po najnižoj cijeni u usporedbi sa svim ostalim zemljama izvoznicama.

         4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (57)

               Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji imaju utjecaj na stanje industrije Unije.

         4.1.   Uvodne napomene

               (58)

               S obzirom da je kod ispitnog postupka u vezi štete napravljen odabir uzoraka, određeni pokazatelji štete kao što su proizvodnja, proizvodni kapacitet, prodaja, tržišni udio, produktivnost i zaposlenost analizirani su za industriju Unije kao cjelinu („Unija” u donjim tablicama). Ostali pokazatelji štete koji se odnose na rezultate pojedinih trgovačkih društava, kao što su cijene, zalihe, troškovi proizvodnje, profitabilnost, plaće, ulaganja, povrat ulaganja, novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala, ispitani su na temelju podataka koji su prikupljeni na razini proizvođača iz Unije u uzorku („P.U.” u donjim tablicama).

         4.2.   Podaci koji se odnose na industriju Unije kao cjeline

   (a)   Proizvodnja

               (59)

               Proizvodnja industrije Unije smanjila se za 18 % između 2005. i RRIP-a, tj. s razine od oko 7 milijuna tona u 2005. na oko 5,8 milijuna tona u RRIP-u. Proizvodnja za vlastitu upotrebu ostala je skromna tijekom razmatranog razdoblja i nije utjecala na stanje industrije Unije posebno tijekom RRIP-a.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Proizvodnja Unije (u tonama)

                           7 133 844

                           6 359 967

                           7 146 911

                           6 454 234

                           5 843 181

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              89

                              100

                              90

                              82

                           Proizvodnja Unije korištena za vlastite prijenose

                           210 437

                           176 413

                           185 223

                           138 733

                           119 053

                           % ukupne proizvodnje

                           2,9 %

                           2,8 %

                           2,6 %

                           2,1 %

                           2,0 %

         (b)   Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta

               (60)

               Proizvodni kapacitet ostao je uglavnom stabilan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. U skladu s padom proizvodnje, nastala iskorištenost kapaciteta se smanjila, s razine od 55 % 2005. do razine od 45 % tijekom RRIP-a. Kako je već navedeno u početnom ispitnom postupku, na iskorištenost kapaciteta za AN može utjecati proizvodnja ostalih proizvoda koji se mogu proizvesti istom opremom za proizvodnju. Stoga je kretanje iskorištenosti kapaciteta manje važno za ocjenu gospodarskog stanja industrije Unije.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Kapacitet Unije (u tonama)

                           13 059 281

                           12 824 281

                           12 820 594

                           13 069 317

                           13 077 281

                           Iskorištenost kapaciteta Unije

                           55 %

                           50 %

                           56 %

                           49 %

                           45 %

         (c)   Obujam prodaje

               (61)

               Prodaja industrije Unije na tržištu Unije smanjena je za 14 % između 2005. i RRIP-a. Taj razvoj promatrao se u svjetlu sve manje potrošnje u Uniji tijekom istog razdoblja.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Obujam prodaje Unije (u tonama) nepovezanim strankama

                           5 365 834

                           4 756 093

                           5 495 037

                           5 157 788

                           4 605 629

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              89

                              102

                              96

                              86

                           Obujam prodaje Unije nepovezanim strankama u trećim zemljama (u tonama)

                           887 056

                           727 176

                           637 408

                           559 393

                           548 090

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              82

                              72

                              63

                              62

         (d)   Tržišni udio

               (62)

               Tržišni udio koji je držala industrija Unije ostao je stabilan od 2005. do 2008., ali se smanjio za tri postotna boda između 2008. i RRIP-a.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Tržišni udio Unije

                           68 %

                           68 %

                           68 %

                           68 %

                           65 %

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              96

         (e)   Zaposlenost

               (63)

               Razina zaposlenosti industrije Unije smanjena je za 8 % između 2005. i RRIP-a.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Zaposlenost u području dotičnog proizvoda u Uniji

                           3 627

                           3 578

                           3 458

                           3 494

                           3 354

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              99

                              95

                              96

                              92

         (f)   Produktivnost

               (64)

               Tijekom razmatranog razdoblja je prosječna proizvodnja po osobi zaposlenoj u industriji Unije pala za 11 %. To se objašnjava činjenicom da je relativni pad proizvodnje zaobišao relativni pad zaposlenosti.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Produktivnost Unije (u tonama po zaposleniku)

                           1 967

                           1 778

                           2 067

                           1 847

                           1 742

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              90

                              105

                              94

                              89

         (g)   Visina dampinške marže

               (65)

               Što se tiče visine stvarne marže dampinga, s obzirom na trenutačno mali obujam uvoza iz Ukrajine, taj učinak ne smatra se značajnim, niti pokazatelj bitnim za analizu štete.

         4.3.   Podaci o proizvođačima iz Unije u uzorku

   (a)   Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene

               (66)

               Prosječna neto prodajna cijena proizvođača industrije Unije u uzorku znatno je porasla od 2008. do RRIP-a, odražavajući prevladavajuće povoljne uvjete za AN tijekom tog razdoblja.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Jedinična cijena P.U.-a (EUR/tona)

                           165

                           182

                           189

                           309

                           315

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              110

                              115

                              187

                              191

         (b)   Zalihe

               (67)

               Razina završnih zaliha industrije Unije smanjila se za 26 % između 2005. i RRIP-a. Veliki rast zabilježen 2006. bio je posljedica strmog pada obujma prodaje između 2005. i 2006.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Završne zalihe P.U.-a (u tonama)

                           276 569

                           489 535

                           345 137

                           252 072

                           203 579

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              177

                              125

                              91

                              74

         (c)   Plaće

               (68)

               Između 2005. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 6 %, kako je prikazano u donjoj tablici. S obzirom na stopu inflacije i opće smanjenje zaposlenosti, to povećanje plaća smatra se umjerenim.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Godišnji trošak rada po zaposleniku P.U.-a (u tisućama EUR)

                           40,4

                           41,2

                           43,3

                           45,0

                           43,0

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              102

                              107

                              111

                              106

         (d)   Ulaganja

               (69)

               Godišnja ulaganja u istovjetni proizvod koje je provelo pet proizvođača u uzorku razvijala su se pozitivno tijekom razmatranog razdoblja i povećala su se za 70 %. Ta su se ulaganja uglavnom odnosila na modernizaciju određenih strojeva. To pokazuje da je industrija Unije stalno željela poboljšati svoju konkurentnost.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Neto ulaganja P.U.-a (u tisućama EUR)

                           46 668

                           52 191

                           64 319

                           73 948

                           79 379

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              112

                              138

                              158

                              170

         (e)   Profitabilnost i povrat ulaganja

               (70)

               Profitabilnost proizvođača u uzorku značajno se povećala, posebno od 2006., kada je dosegla razinu od 28,1 % prometa tijekom RRIP-a. Povrat ulaganja (ROI), izražen kao dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio pozitivan trend profitabilnosti kroz cijelo razmatrano razdoblje.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Profitabilnost prodaje P.U.-a nepovezanim kupcima (% neto prodaje)

                           9,2 %

                           7,9 %

                           14,9 %

                           25,3 %

                           28,1 %

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              85

                              162

                              274

                              304

                           ROI P.U.-a (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)

                           35,2 %

                           25,8 %

                           41,1 %

                           109,1 %

                           114,1 %

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              73

                              117

                              310

                              324

         (f)   Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala

               (71)

               Novčani tok se značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja i u skladu je s razvojem ukupne profitabilnosti tijekom tog razdoblja.

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           RRIP

                           Novčani tok P.U.-a (u tisućama EUR)

                           84 567

                           52 182

                           188 535

                           373 843

                           386 721

                              Indeks (2005. = 100)

                              100

                              63

                              223

                              442

                              457

               (72)

               Ispitni postupak nije otkrio nikakve poteškoće proizvođača iz Unije u uzorku prilikom prikupljanja kapitala. U tom smislu treba naglasiti da, budući da je nekoliko tih trgovačkih društava dio velikih grupacija, ona financiraju svoje aktivnosti unutar grupacije kojoj pripadaju, bilo kroz programe cash poolinga, bilo kroz zajmove unutar grupacije koje su odobrila matična trgovačka društva.

         5.   Zaključak

               (73)

               Između 2005. i RRIP-a većina pokazatelja štete razvijala su se pozitivno: jedinične prodajne cijene i profitabilnost značajno su se poboljšali, pri čemu je potonja dosegla razinu od 28,1 % tijekom RRIP-a. Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok, također, su se razvijali pozitivno.

               (74)

               Iako su se proizvodnja i prodaja značajno smanjili tijekom razmatranog razdoblja, to se promatralo u svjetlu sve manjeg tržišta Unije reda minus 10 %.

               (75)

               Ukupno gledano, stanje industrije Unije se značajno poboljšalo u usporedbi sa stanjem prije uvođenja antidampinških mjera na uvoz AN-a iz dotične zemlje tijekom 2001.

         F.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

   1.   Općenito

               (76)

               U kontekstu vjerojatnosti ponavljanja štete, analizirana su dva glavna parametra: i. vjerojatan obujam izvoza i cijene u dotičnoj zemlji i ii. vjerojatan učinak predviđenog obujma i cijena iz dotične zemlje na industriju Unije.

         2.   Vjerojatni obujam izvoza i cijene dotične zemlje

               (77)

               Poznat je rezervni kapacitet od oko 650 tisuća tona dostupan ukrajinskim proizvođačima koji surađuju, koji predstavlja 9 % tržišta Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 37. Navedeni višak kapaciteta ukazuje na to da ukrajinski proizvođači imaju mogućnost brzo povećati svoju trenutačnu proizvodnju, a time i izvoz AN-a.

               (78)

               Štoviše, s obzirom na relativno malo domaće tržište, ukrajinski proizvođači uvelike ovise o izvozu u treće zemlje. Kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 41., navedeni je izvoz ostvaren po cijenama koje su značajno niže od prevladavajuće tržišne cijene u Uniji.

               (79)

               Na temelju gore navedenih činjenica i razmatranja, čini se da bi tržište Unije bilo privlačno za ukrajinske proizvođače izvoznike u pogledu cijena u usporedbi sa svim drugim izvoznim tržištima. Stoga je razumno očekivati da bi se značajni dio obujma koji se izvozi u treće zemlje vjerojatno usmjerio prema tržištu Unije, ako bi se dopustilo da mjere prestanu vrijediti. Blizina tržišta Unije, u usporedbi s ostalim izvoznim tržištima, također ga čini privlačnijim, što povećava vjerojatnost preusmjeravanja trenutačnog izvoza ukrajinskih proizvođača iz trećih zemalja u Uniju.

               (80)

               S obzirom na trenutačnu slab položaj ukrajinskih proizvoda u Uniji, ukrajinski proizvođači trebali bi proširiti bazu svojih kupaca, što bi vjerojatno postigli tako da nude AN po dampinškim cijenama kako je utvrđeno tijekom RRIP-a.

               (81)

               Na temelju gore navedenog, stoga je vjerojatno da bi značajan obujam AN-a koji se proizvodi u Ukrajini bio preusmjeren na tržište Unije po dampinškim cijenama koje značajno snižavaju cijene ako se dopusti da cijene prestanu vrijediti.

         3.   Utjecaj predviđenog obujma izvoza na industriju Unije i učinci na cijene u slučaju ukidanja mjera

               (82)

               Ispitni je postupak pokazao da je AN potrošni proizvod na čije cijene može značajno utjecati prisutnost uvoza po niskim cijenama koji snižava cijene industrije Unije. Drugim riječima, tržište Unije relativno je nestabilno. Povoljni uvjeti na svjetskom tržištu za AN koji su prevladavali tijekom razmatranog razdoblja imali su važnu ulogu u zadržavanju cijena na visokoj razini, a antidampinške mjere koje su se primjenjivale smanjile su mogućnost poremećaja cijena na tržištu Unije. Tijekom navedenog razdoblja postojala je tijesna ravnoteža između ponude i potražnje, što je dovelo do viših cijena svih dušičnih gnojiva, koja su potrošni proizvodi. AN je također potrošni proizvod na čiju cijenu utječu brojni čimbenici, poput cijene plina, koji ima značajan utjecaj na ponudu zato što je isti najvažniji element troška, vremenskih uvjeta, razina zaliha usjeva i žita, koji zajednički dovode do smanjene ili povećane potražnje za gnojivima.

               (83)

               Posebno u vezi s tržištem Unije, može se očekivati da će se potražnja za AN-om blago povećati u odnosu na razine utvrđene u RRIP-u. S obzirom da cijene koje su odredili ukrajinski proizvođači izvoznici koji surađuju značajno snižavaju cijene industrije Unije, vjerojatno povećanje obujma uvoza iz Ukrajine prisilio bi industriju Unije da značajno snizi cijene, a time i dobit, ili da izgubi značajan tržišni udio, a time i prihod, ili oboje. Uspješni postupak restrukturiranja industrije Unije mogao bi vjerojatno samo dijelom kompenzirati taj vjerojatni pad cijena i cijeli postupak oporavka bio bi ugrožen. Stoga je vjerojatno da će pogoršanje ukupnog gospodarskog stanja Unije biti posljedica stavljanja mjera izvan snage.

         4.   Zaključci o vjerojatnosti ponavljanja štete

               (84)

               Gornje činjenice i razmatranja doveli su do zaključka da bi se, ako se dopusti da trenutačne mjere prestanu vrijediti, izvoz iz dotične zemlje vjerojatno pojavio u značajnom obujmu i po dampinškim cijenama koje bi snizile cijene industrije Unije. To bi najvjerojatnije dovelo do silaznog kretanja za cijene na tržištu s očekivanim negativnim utjecajem na gospodarsko stanje industrije Unije. To bi posebno otežalo financijski oporavak koji je postignut u razmatranom razdoblju, što bi dovelo do ponavljanja štete.

         G.   INTERES UNIJE

   1.   Uvod

               (85)

               Ispitano je postoje li utemeljeni razlozi koji bi doveli do zaključka da obnavljanje antidampinških mjera na snazi nije u interesu Unije. U tu svrhu i u skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, učinak obnavljanja mjera na sve stranke uključene u ovaj postupak i posljedice isteka mjera smatrali su se osnovnom svih dostavljenih dokaza.

               (86)

               Kako bi se ocijenio učinak mogućeg zadržavanja mjera, sve zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove prema članku 21. stavku 2. Osnovne uredbe.

               (87)

               Treba podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije suprotno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja važećih antidampinških mjera na dotične stranke.

         2.   Interes industrije Unije

               (88)

               Dokazano je da je industrija Unije strukturno održiva industrija. To je potvrđeno pozitivnim razvojem njezinog gospodarskog stanja nakon uvođenja antidampinških mjera u 2001.Točnije, industrija Unije značajno je povećala svoju dobit između 2005. i RRIP-a te se uspješno restrukturirala.

               (89)

               Stoga se može razumno očekivati da će industrija Unije nastaviti imati koristi od trenutačnih mjera i da će se u potpunosti oporaviti održavajući i stabilizirajući svoju profitabilnost. Ako se mjere ne bi zadržale, vjerojatno je da će doći do povećanog uvoza po dampinškim cijenama iz dotične zemlje, što bi prouzročilo štetu industriji Unije izvršavanjem pritiska na sniženje prodajnih cijena, što će negativno utjecati na njezino trenutačno pozitivno financijsko stanje.

         3.   Interes uvoznikâ

               (90)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., ni jedan uvoznik nije izrazio spremnost da bude uključen u uzorak te da dostavi osnovne podatke koje zahtjeva obrazac za odabir uzoraka. Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan zato što se, u pravilu, uvoznici ne bave samo AN-om, nego u značajnoj mjeri i drugim gnojivima. Ukidanje antidampinških mjera na druga gnojiva može samo još dodatno podržati prethodno navedeno. U tom kontekstu, antidampinške mjere na uvoz uree podrijetlom iz Rusije ukinute su u kolovozu 2007. te iz Bjelarusa, Hrvatske, Libije i Ukrajine u ožujku 2008. (13). Međutim, u izostanku suradnje uvoznika, a time i bilo kakvih dokaza iz kojih se može nešto zaključiti, a koji bi omogućili procjenu negativnih posljedica, zaključeno je da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.

               (91)

               Nema dostupnih pouzdanih podataka koji bi ukazivali na to da će zadržavanja mjera imati značajan negativni učinak na uvoznike ili trgovce.

         4.   Interes korisnikâ

               (92)

               Korisnici AN-a u Uniji su poljoprivrednici. U početnom ispitnom postupku zaključeno je da je, s obzirom na mali učinak AN-a na aktivnosti poljoprivrednika, malo vjerojatno da će povećanje navedenih troškova imati značajan štetni učinak na njih.

               (93)

               U ovom postupku dva su udruženja poljoprivrednika dostavila komentare zagovarajući prekid mjera. Uglavnom su tvrdili da je reforma Zajedničke poljoprivredne politike iz 2003. smanjila primjenu mehanizama tržišne intervencije i prekinula vezu između potpore Unije i proizvodnje. Posljedično je taj proces liberalizacije prisilio poljoprivrednike iz Unije da posluju prema uvjetima svjetskog tržišta. Samo slobodan izbor dobavljača AN-a može spriječiti značajan rast cijena poljoprivrednih proizvoda.

               (94)

               Međutim, moguć nastavak trenutačnih antidampinških mjera neće spriječiti korisnike da slobodno biraju svoje dobavljače AN-a, ali će zadržati ravnopravne tržišne uvjete na tržištu Unije gdje će doći do unapređenja učinkovitog tržišnog natjecanja. Stoga, na temelju gore navedenog može se zaključiti da nastavak antidampinških mjera protiv Ukrajine neće imati značajne štetne učinke na korisnike dotičnog proizvoda.

         5.   Zaključak o interesu Unije

               (95)

               S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.

         H.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (96)

               Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te obavijesti također im je odobreno razdoblje za iznošenje prigovora. Komentari su propisno uzeti u obzir, ako je to bilo opravdano.

               (97)

               Iz gore navedenoga slijedi da se, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz AN-a iz Ukrajine trebaju zadržati. Napominje se da se te mjere sastoje od specifičnih pristojba.

               (98)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 28., ukrajinske uvozne cijene prirodnog plina pokazuju usklađenost s cijenama plina koje su prevladavale na tržištu Unije u zadnjem tromjesečju RRIP-a. Stoga, na moguće štetne učinke dampinga može utjecati učinak povećanja troškova proizvodnje na izvozne cijene uzorkovanog rastom domaćih cijena plina u slučaju da se pokaže da su potonje trajne prirode. Stoga se smatra razboritim ograničiti zadržavanje mjera na dvije godine.

               (99)

               Preuzimanja obveza u vezi cijene koje je Komisija prihvatila Odlukom 2008/577/EZ (14) ostaju na snazi,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 91, podrijetlom iz Ukrajine.
   2.   Stopa ove antidampinške pristojbe utvrđuje se u fiksnom iznosu eura po toni kako je niže prikazano:

               Opis proizvoda

               Oznaka KN

               Oznaka TARIC

               Iznos pristojbe
               (eura po toni)

               Amonijev nitrat koji nije u vodenim otopinama

               3102 30 90

               —

               33,25

               Mješavine amonijevog nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim tvarima koje nisu za gnojenje, s masenim udjelom dušika većim od 28 %

               3102 40 90

               —

               33,25

               Dvojne soli i smjese amonijevog sulfata i amonijevog nitrata Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %

               3102 29 00

               10

               33,25

               Dvojne soli i smjese kalcijevog nitrata i amonijevog nitrata ‒ Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %

               3102 60 00

               10

               33,25

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %

               3102 90 00

               10

               33,25

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % bez udjela fosfora i kalija

               3105 10 00

               10

               33,25

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

               3105 10 00

               20

               32,25

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 3 % ili više, ali manje od 6 %

               3105 10 00

               30

               31,25

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 6 % ili više, ali manje od 9 %

               3105 10 00

               40

               30,26

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 12 %

               3105 10 00

               50

               29,26

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

               3105 20 10

               30

               32,25

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 3 % ili više, ali manje od 6 %

               3105 20 10

               40

               31,25

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 6 % ili više, ali manje od 9 %

               3105 20 10

               50

               30,26

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 12 %

               3105 20 10

               60

               29,26

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %

               3105 51 00

               10

               32,25

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 3 % ili više, ali manje od 6 %

               3105 51 00

               20

               31,25

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 6 % ili više, ali manje od 9 %

               3105 51 00

               30

               30,26

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 10,40 %

               3105 51 00

               40

               29,79

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %

               3105 59 00

               10

               32,25

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 3 % ili više, ali manje od 6 %

               3105 59 00

               20

               31,25

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 6 % ili više, ali manje od 9 %

               3105 59 00

               30

               30,26

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 10,40 %

               3105 59 00

               40

               29,79

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %

               3105 90 91

               30

               32,25

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 3 % ili više, ali manje od 6 %

               3105 90 91

               40

               31,25

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 6 % ili više, ali manje od 9 %

               3105 90 91

               50

               30,26

               Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 12 %

               3105 90 91

               60

               29,26

         3.   U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je stvarno plaćena ili se treba platiti razdijeljena pri utvrđivanju carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (15), iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju gore utvrđenog iznosa, smanjuje se za postotak koji odgovara razdjeljivanju cijene koja je stvarno plaćena ili se treba platiti.
   4.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   1.   Neovisno o članku 1., konačna antidampinška pristojba ne primjenjuje se na uvoz pušten u slobodan promet u skladu s naknadnim stavcima ovog članka.
   2.   Uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % podrijetlom iz Ukrajine obuhvaćenih oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 91 za puštanje u slobodni promet koji fakturira proizvođač izvoznik od kojeg je Komisija prihvatila preuzimanje obveze i čije je ime navedeno u Odluci Komisije 2008/577/EZ, s izmjenama, izuzima se od antidampinške pristojbe uvedene člankom 1., pod uvjetom da:

               —

               da je proizveden, otpremljen i izravno fakturiran prvom nezavisnom kupcu u Uniji, i

               —

               da je takav uvoz popraćen računom na temelju obveze, odnosno računom koji sadrži najmanje elemente te izjavu propisane u Prilogu ovoj Uredbi, i

               —

               da roba koja koje prijavljena i predočena carini točno odgovara opisu na računu na temelju obveze.

         3.   Carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja izjave za puštanje u slobodni promet:

               —

               kad god se utvrdi, u pogledu uvoza opisanog u stavku 2., da jedan ili više uvjeta navedenih u tom stavku nije ispunjeno, ili

               —

               kad Komisija prema članku 8. stavku 9. Osnovne uredbe povuče svoju odluku o prihvaćanju preuzete obveze Uredbom ili Odlukom koja se odnosi na konkretne poslove i izjavi da su odgovarajući računi na temelju obveze nevaljani.

         Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Ostaje na snazi tijekom razdoblja od dvije godine.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Luxembourgu 14. lipnja 2010.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         C. ASHTON

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 56, 6.3.1996., str. 1.

      (3)  SL L 23, 25.1.2001., str. 1.

      (4)  SL L 182, 19.5.2004., str. 28.

      (5)  SL L 183, 20.5.2004., str. 13.

      (6)  SL L 344, 20.11.2004., str. 24.

      (7)  SL L 160, 23.6.2005., str. 1.

      (8)  SL L 106, 24.4.2007., str. 1.

      (9)  SL L 185, 12.7.2008., str. 1.

      (10)  SL L 185, 12.7.2008., str. 35.

      (11)  SL C 264, 17.10.2008., str. 16.

      (12)  SL C 94, 23.4.2009., str. 15.

      (13)  SL L 198, 31.7.2007., str. 4. i SL L 75, 18.3.2008., str. 33.

      (14)  SL L 185, 12.7.2008., str. 43.

      (15)  SL L 253, 11.10.1993., str. 40.
   PRILOG
   Račun za prodaju robe od strane trgovačkog društva u Uniji, koja podliježe preuzetoj obvezi, sadrži sljedeće dijelove:

               1.

               Naslov „RAČUN UZ ROBU KOJA PODLIJEŽE PREUZETOJ OBVEZI”.

               2.

               Naziv trgovačkog društva koje izdaje račun.

               3.

               Broj računa.

               4.

               Datum izdavanja računa.

               5.

               Dodatnu oznaku TARIC prema kojoj se roba na računu carini na granici Unije.

               6.

               Točan opis robe, uključujući:

                           —

                           oznaku KN koja se koristi za potrebe izvršavanja preuzete obveze,

                           —

                           sadržaj dušika („N”) u proizvodu (u postocima),

                           —

                           oznaku TARIC,

                           —

                           količinu (treba navesti u tonama).

               7.

               Opis uvjeta prodaje, uključujući:

                           —

                           cijenu po toni,

                           —

                           primjenjive uvjete plaćanja,

                           —

                           primjenjive uvjete isporuke,

                           —

                           ukupne popuste i rabate.

               8.

               Naziv trgovačkog društva koje djeluje kao uvoznik u Uniju kojemu trgovačko društvo izravno izdaje račun uz robu koja podliježe obvezi.

               9.

               Ime službenika trgovačkog društva koji je izdao račun i sljedeću potpisanu izjavu:
               „Ja, niže potpisani, potvrđujem da se prodaja robe koja je obuhvaćena ovim računom za izravni izvoz u Europsku uniju obavlja u okviru i pod uvjetima obveze koju je ponudio [TRGOVAČKO DRUŠTVO] i prihvatila Europska komisija Odlukom 2008/577/EZ (1). Izjavljujem da su podaci u ovom računu potpuni i ispravni.

      (1)  SL L 185, 12.7.2008., str. 43.”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 977/2014 оd 15. rujna 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               16.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 274/21

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 977/2014
   оd 15. rujna 2014.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 15. rujna 2014.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG
      Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  MK

                  85,5

                  TR

                  65,0

                  XS

                  82,8

                  ZZ

                  77,8

                  0707 00 05

                  TR

                  123,8

                  ZZ

                  123,8

                  0709 93 10

                  TR

                  130,4

                  ZZ

                  130,4

                  0805 50 10

                  AR

                  165,6

                  CL

                  149,6

                  IL

                  155,5

                  UY

                  149,1

                  ZA

                  171,8

                  ZZ

                  158,3

                  0806 10 10

                  BR

                  168,3

                  EG

                  160,8

                  MA

                  157,9

                  MK

                  32,3

                  TR

                  125,6

                  ZZ

                  129,0

                  0808 10 80

                  BA

                  50,7

                  BR

                  64,6

                  CL

                  85,3

                  NZ

                  123,8

                  US

                  129,5

                  ZA

                  98,0

                  ZZ

                  92,0

                  0808 30 90

                  CN

                  101,9

                  TR

                  131,1

                  ZZ

                  116,5

                  0809 30

                  TR

                  128,1

                  ZZ

                  128,1

                  0809 40 05

                  MK

                  27,1

                  ZZ

                  27,1

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 468/2013 od 21. svibnja 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               03/Sv. 072

               HR

               Službeni list Europske unije

               78

         32013R0468

               L 135/8

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               21.05.2013.

      PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 468/2013
   od 21. svibnja 2013.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se svaki radni dan u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 uzimajući u obzir promjenljive dnevne podatke. Stoga bi ova Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 21. svibnja 2013.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,
         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.
   PRILOG
   Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

               (EUR/100 kg)

               Oznaka KN

               Oznaka treće zemlje (1)

               Paušalna uvozna vrijednost

               0702 00 00

               AL

               15,0

               MA

               42,9

               TN

               82,9

               TR

               77,1

               ZZ

               54,5

               0707 00 05

               AL

               27,7

               MK

               43,5

               TR

               132,0

               ZZ

               67,7

               0709 93 10

               TR

               133,5

               ZZ

               133,5

               0805 10 20

               EG

               49,9

               IL

               71,8

               MA

               74,7

               TR

               59,9

               ZZ

               64,1

               0805 50 10

               AR

               118,0

               EG

               68,1

               TR

               115,2

               ZA

               116,9

               ZZ

               104,6

               0808 10 80

               AR

               129,8

               BR

               88,4

               CL

               121,1

               CN

               73,7

               MK

               46,1

               NZ

               146,3

               US

               211,4

               ZA

               94,1

               ZZ

               113,9

      (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 278/2013 od 19. ožujka 2013. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

text:
               02/Sv. 024

               HR

               Službeni list Europske unije

               91

         32013R0278

               L 084/13

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               19.03.2013.

      PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 278/2013
   od 19. ožujka 2013.
   o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (a),
   budući da:

               (1)

               Zbog osiguranja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature priložene Uredbi (EEZ) br. 2658/87 potrebno je usvojiti mjere za razvrstavanje robe navedene u Prilogu ovoj Uredbi.

               (2)

               Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su Opća pravila za tumačenje kombinirane nomenklature. Ta se pravila također primjenjuju na bilo koju drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na kombiniranoj nomenklaturi ili kojom se uvodi daljnja podjela iste, te koja je uspostavljena posebnim propisima Unije radi primjene tarifnih ili drugih mjera koje se odnose na trgovinu robom.

               (3)

               U skladu s navedenim Općim pravilima, robu navedenu u stupcu 1 tablice iz Priloga na temelju obrazloženja iz stupca 3 navedene tablice treba razvrstati u odgovarajuće oznake KN navedene u stupcu 2.

               (4)

               Primjereno je da se sukladno članku 12. stavku 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (2) korisnik u razdoblju od tri mjeseca može nastaviti pozivati na obvezujuće tarifne informacije o razvrstavanju robe u kombiniranu nomenklaturu koje su izdala carinska tijela država članica, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom.

               (5)

               Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Roba opisana u stupcu 1 tablice iz Priloga razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu pod oznaku KN navedenu u stupcu 2 tablice.
   Članak 2.
   Obvezujuće tarifne informacije koje su izdala carinska tijela država članica, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, mogu se na temelju članka 12. stavka 6. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 nastaviti koristiti u razdoblju od tri mjeseca.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 19. ožujka 2013.

            Za Komisiju, u ime predsjednika,
         Algirdas ŠEMETA

            Član Komisije

      (1)  SL L 256, 7.9.1987., str. 1.

      (2)  SL L 302, 19.10.1992., str. 1.
   PRILOG

               Naziv robe

               Razvrstavanje (oznaka KN)

               Obrazloženje

               (1)

               (2)

               (3)

               Limenka mjera oko 33 × 10 × 10 cm, izrađena od metalnih listova, debljine oko 0,2 mm.
               Na vanjskoj strani limenke nalaze se logotip i naziv marke.
               U limenci se nalazi plastični uložak koji se lako vadi, posebno oblikovan za prihvat boce.
               Limenka je namijenjena da se rabi kao pakiranje za bocu vina.
               Limenka se podnosi bez boce.

               7326 90 98

               Proizvod se razvrstava u skladu s Općim pravilima 1. i 6. za tumačenje kombinirane nomenklature i tekstom oznaka KN 7326, 7326 90 i 7326 90 98.
               S obzirom na njegova obilježja, proizvod je metalna kutija za poklone s uloškom koji se može izvaditi. Tarifni broj 4202 obuhvaća različite proizvode prikladne za dugotrajnu uporabu (kao što su futrole za dalekozore, futrole za glazbala, futrole za puške, futrole za pištolje i slični spremnici), posebno oblikovane ili uređene za spremanje posebnih alata sa ili bez pribora. Proizvod nije sličan futrolama i spremnicima iz tarifnog broja 4202 (vidjeti također Napomene s objašnjenjem HS uz tarifni broj 4202). Stoga se ne može razvrstati u tarifni broj 4202 kao futrole i slični spremnici.
               Također se ne može razvrstati u tarifni broj 7310 kao limenke ili slični spremnici, budući da proizvod nije veći spremnik koji se rabi u trgovinskom prometu za prijevoz i pakiranje proizvoda niti je manji spremnik koji se uglavnom rabi kao prodajna ambalaža za maslac, pivo, kekse itd. Tarifni broj 7310 obuhvaća proizvode koji se rabe kao spremnici u prijevozu i prodaji robe, dok je ovaj proizvod kutija za poklone koja sadrži bocu i poboljšava njezin izgled, dok sama boca sadrži tekućinu (vidjeti također Napomene s objašnjenjem HS uz tarifni broj 7310).
               Proizvod se također ne može razvrstati u tarifni broj 7232 kao stolni, kuhinjski ili ostali kućanski proizvodi budući da se proizvod ne rabi u kuhinji, za stolom ili u druge svrhe u kućanstvu, već je metalna kutija za poklone ograničene uporabe (vidjeti također Napomene s objašnjenjem HS uz tarifni broj 7232).
               Stoga se razvrstava kao ostali proizvodi od željeza ili čelika s oznakom KN 7326 90 98.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1126 оd 23. lipnja 2017. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 903/2009 i provedbenih uredbi (EU) br. 373/2011, (EU) br. 374/2013 i (EU) br. 1108/2014 u pogledu naziva zastupnika nositelja odobrenja pripravka Clostridium butyricum (FERM-BP 2789) u EU-u (Tekst značajan za EGP. )

text:
               24.6.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 163/13

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1126
   оd 23. lipnja 2017.
   o izmjeni Uredbe (EZ) br. 903/2009 i provedbenih uredbi (EU) br. 373/2011, (EU) br. 374/2013 i (EU) br. 1108/2014 u pogledu naziva zastupnika nositelja odobrenja pripravka Clostridium butyricum (FERM-BP 2789) u EU-u
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 13. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 13. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 društvo Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd. podnijelo je zahtjev za promjenu naziva društva koje ga kao nositelja odobrenja zastupa u EU-u kako je navedeno u Uredbi Komisije (EZ) br. 903/2009 (2) i provedbenim uredbama Komisije (EU) br. 373/2011 (3), (EU) br. 374/2013 (4) i (EU) br. 1108/2014 (5).

               (2)

               Podnositelj zahtjeva tvrdi da je od 12. siječnja 2017. društvo Huvepharma NV iz Belgije novi zastupnik društva Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd. za dodatak hrani za životinje 4b1830 (pripravak Clostridium butyricum FERM-BP 2789). Podnositelj zahtjeva dostavio je relevantne podatke kojima podupire svoj zahtjev.

               (3)

               Predložena promjena zastupnika nositelja odobrenja u potpunosti je administrativne prirode i ne zahtijeva novu procjenu predmetnih dodataka. Europska agencija za sigurnost hrane obaviještena je o zahtjevu.

               (4)

               Kako bi se društvu Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd., čiji je zastupnik društvo Huvepharma NV iz Belgije, omogućilo korištenje prava stavljanja proizvoda na tržište, potrebno je izmijeniti uvjete predmetnih odobrenja. Stoga bi Uredbu (EZ) br. 903/2009 i provedbene uredbe (EU) br. 373/2011, (EU) br. 374/2013 i (EU) br. 1108/2014 trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

               (5)

               Budući da ne postoje sigurnosni razlozi zbog kojih bi bilo potrebno odmah primjenjivati izmjene Uredbe (EZ) br. 903/2009 i provedbenih uredbi (EU) br. 373/2011, (EU) br. 374/2013 i (EU) br. 1108/2014 predviđene ovom Uredbom, primjereno je osigurati prijelazno razdoblje tijekom kojeg se mogu potrošiti postojeće zalihe.

               (6)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Izmjena Uredbe (EZ) br. 903/2009
   Uredba (EZ) br. 903/2009 mijenja se kako slijedi:

               1.

               U naslovu, riječi „nositelj odobrenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kojeg zastupa Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.” zamjenjuju se riječima „nositelj odobrenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kojeg zastupa Huvepharma NV iz Belgije”.

               2.

               U Prilogu Uredbi (EZ) br. 903/2009, u drugom stupcu „Naziv nositelja odobrenja”, riječi „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kojeg zastupa Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.” zamjenjuju se riječima „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kojeg zastupa Huvepharma NV iz Belgije”.

         Članak 2.
   Izmjena Provedbene uredbe (EU) br. 373/2011
   Provedbena uredba (EU) br. 373/2011 mijenja se kako slijedi:

               1.

               U naslovu, riječi „nositelj odobrenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kojeg zastupa Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.” zamjenjuju se riječima „nositelj odobrenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd., kojeg zastupa Huvepharma NV iz Belgije”.

               2.

               U Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) br. 373/2011, u drugom stupcu, riječi „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kojeg zastupa Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.” zamjenjuju se riječima „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd., kojeg zastupa Huvepharma NV iz Belgije”.

         Članak 3.
   Izmjena Provedbene Uredbe (EU) br. 374/2013
   Provedbena Uredba (EU) br. 374/2013 mijenja se kako slijedi:

               1.

               U naslovu, riječi „nositelj odobrenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kojeg zastupa Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.” zamjenjuju se riječima „nositelj odobrenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd., kojeg zastupa Huvepharma NV iz Belgije”.

               2.

               U Prilogu Uredbi (EU) br. 374/2013, u drugom stupcu, riječi „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd kojeg zastupa Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.” zamjenjuju se riječima „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd., kojeg zastupa Huvepharma NV iz Belgije”.

         Članak 4.
   Izmjena Provedbene uredbe (EU) br. 1108/2014
   Provedbena uredba (EU) br. 1108/2014 mijenja se kako slijedi:

               1.

               U naslovu, riječi „nositelja odobrenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd zastupa Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.” zamjenjuju se riječima „nositelj odobrenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd., kojeg zastupa Huvepharma NV iz Belgije”.

               2.

               U Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) br. 1108/2014, u drugom stupcu, riječi „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kojeg zastupa Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.” zamjenjuju se riječima „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd., kojeg zastupa Huvepharma NV iz Belgije”.

         Članak 5.
   Prijelazne mjere
   Postojeće zalihe dodatka te premiksa i krmnih smjesa koji sadržavaju taj dodatak, koje su u skladu s odredbama koje se primjenjuju prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe, mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati do njihova isteka.
   Članak 6.
   Stupanje na snagu
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 23. lipnja 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 903/2009 od 28. rujna 2009. o odobrenju pripravka Clostridium butyricum FERM-BP 2789 kao dodatka hrani za životinje za piliće za tov (nositelj odobrenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kojeg zastupa Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.) (SL L 256, 29.9.2009., str. 26.).

      (3)  Provedbena Uredba Komisije (EU) br. 373/2011 od 15. travnja 2011. o odobrenju pripravka iz Clostridium butyricum FERM-BP 2789 kao dodatka hrani za životinje za manje značajne ptičje vrste, osim ptica nesilica, odbijenu prasad i manje značajne vrste svinja (odbijenih) te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 903/2009 (nositelj odobrenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kojeg zastupa Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.) (SL L 102, 16.4.2011., str. 10.).

      (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 374/2013 od 23. travnja 2013. o odobrenju pripravka Clostridium butyricum (FERM BP-2789) kao dodatka hrani za životinje za piliće koji se uzgajaju za nesenje (nositelj odobrenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kojeg zastupa Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.) (SL L 112, 24.4.2013., str. 13.).

      (5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1108/2014 оd 20. listopada 2014. o odobravanju pripravka Clostridium butyricum (FERM BP-2789) kao dodatka hrani za životinje za purane za tov i purane koji se uzgajaju za rasplod (nositelja odobrenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd zastupa Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.) (SL L 301, 21.10.2014., str. 16.).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/558 оd 24. ožujka 2017. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               25.3.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 80/16

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/558
   оd 24. ožujka 2017.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 24. ožujka 2017.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor

            Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  EG

                  145,6

                  IL

                  234,5

                  MA

                  102,7

                  SN

                  213,0

                  TR

                  109,2

                  ZZ

                  161,0

                  0707 00 05

                  TR

                  180,4

                  ZZ

                  180,4

                  0709 93 10

                  MA

                  53,9

                  TR

                  151,1

                  ZZ

                  102,5

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  45,3

                  IL

                  80,4

                  MA

                  50,0

                  TN

                  55,5

                  TR

                  73,7

                  ZA

                  92,1

                  ZZ

                  66,2

                  0805 50 10

                  AR

                  45,3

                  EG

                  72,0

                  TR

                  71,4

                  ZZ

                  62,9

                  0808 10 80

                  CL

                  122,2

                  CN

                  142,3

                  ZA

                  111,8

                  ZZ

                  125,4

                  0808 30 90

                  AR

                  117,5

                  CL

                  139,7

                  CN

                  77,7

                  TR

                  148,9

                  ZA

                  114,1

                  ZZ

                  119,6

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.