title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1350 оd 3. kolovoza 2015. o izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije

text:
               5.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 208/10

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1350
   оd 3. kolovoza 2015.
   o izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 19.,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

   1.1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2603/2000 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim, iz Indije. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1645/2005 (3) izmijenilo razinu kompenzacijskih mjera na snazi u pogledu uvoza PET-a iz Indije. Izmjene su bile rezultat ubrzane revizije pokrenute u skladu s člankom 20. Uredbe (EZ) 597/2009. Nakon revizije zbog predstojećeg isteka Vijeće je Uredbom (EZ) br. 193/2007 (4) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu za daljnje razdoblje od pet godina. Kompenzacijske mjere naknadno su izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1286/2008 (5) i Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 906/2011 (6) nakon parcijalnih privremenih revizija. Kasnija parcijalna privremena revizija završena je bez izmjene mjera na snazi Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 559/2012 (7). Nakon još jedne revizije zbog predstojećeg isteka mjera Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 461/2013 (8) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu za daljnje razdoblje od pet godina. Komisija je Odlukom 2000/745/EZ (9) preuzela obveze kojima se utvrđuje najniža uvozna cijena koju su ponudila tri proizvođača izvoznika u Indiji. Komisija je Provedbenom odlukom 2014/109/EU (10) povukla prihvaćanje preuzimanja obveza zbog promjena okolnosti u kojima je preuzimanje obveza prihvaćeno.

               (2)

               Mjere na snazi sastoje se od posebne kompenzacijske pristojbe u rasponu od 0 do 106,5 EUR po toni za pojedinačno navedene indijske proizvođače, uz preostalu stopu od 69,4 EUR po toni uvedenu na uvoz od svih drugih proizvođača.

         1.2.   Pokretanje dviju parcijalnih privremenih revizija

               (3)

               Indijski proizvođači izvoznici PET-a („podnositelji zahtjeva”), Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri”) i Reliance Industries Limited („Reliance”), podnijeli su dva zahtjeva za parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe. Opseg zahtjeva bio je ograničen na provjeru odgovarajućeg subvencioniranja u pogledu podnositelja zahtjeva.

               (4)

               Podnositelji zahtjeva dostavili su dokaze prima facie da nije više potrebno primjenjivati mjere na postojećoj razini kako bi se kompenziralo subvencioniranje protiv kojeg se mogu uvesti mjere. Konkretnije, podnositelji zahtjeva dostavili su dokaze prima facie koji dokazuju da je njihov odgovarajući iznos subvencije smanjen poprilično ispod stopa pristojbi koje se trenutačno primjenjuju na njih.

               (5)

               U slučaju društva Dhunseri to bi smanjenje ukupne razine subvencije bilo uzrokovano ukidanjem njegova statusa izvozno orijentiranih jedinica i smanjenjem uvoznih pristojbi koje se primjenjuju na sirovine upotrebljavane za proizvodnju predmetnog proizvoda nakon ispitnog postupka koji je doveo do sadašnje razine mjera.

               (6)

               U slučaju društva Reliance do tog smanjenja ukupne razine subvencije došlo bi zbog prestanka primjene Programa prava na povrat carinskih pristojbi i Programa kredita za statusnog nositelja potpore te zbog smanjenja iznosa koje je podnositelj zahtjeva primio u okviru drugih programa kao što su Program ciljnog tržišta, Program ciljnog proizvoda, Program po prethodnom odobrenju i Program za potporu izvoza osnovnih sredstava.

               (7)

               Utvrdivši da je svaki zahtjev sadržavao dostatne dokaze prima facie, Komisija je dvjema obavijestima, od 6. lipnja 2014. (11) i od 1. kolovoza 2014. (12), najavila pokretanje parcijalnih privremenih revizija u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe. Opseg revizija bio je ograničen na provjeru subvencioniranja u pogledu pojedinačnih podnositelja zahtjeva.

         1.3.   Stranke na koje se ispitni postupak odnosi

               (8)

               Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, predstavnike izvozne zemlje i udruženje proizvođača iz Unije o pokretanju revizija. Zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku određenom u obavijestima o pokretanju.

               (9)

               Društvo Reliance zatražilo je saslušanje i ono mu je odobreno.

               (10)

               Kako bi dobila podatke koje smatra potrebnima za svoj ispitni postupak, Komisija je podnositeljima zahtjeva i Vladi Indije poslala upitnike te primila odgovore u rokovima utvrđenima u tu svrhu.

               (11)

               Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencioniranja. Komisija je provela posjete radi provjere u prostorima društva Dhunseri u Kolkati i društva Reliance u Mumbaiju te u poslovnim prostorima Vlade Indije u New Delhiju (Glavna uprava za vanjsku trgovinu i Ministarstvo trgovine) i Kolkati (Odjel za trgovinu i industriju, Vlada Zapadnog Bengala).

         1.4.   Razdoblje ispitnog postupka revizije

               (12)

               Ispitnim postupkom o subvencioniranju obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2013. do 31. ožujka 2014. („razdoblje ispitnog postupka revizije”).

         1.5.   Objava

               (13)

               Vlada Indije i druge zainteresirane strane obaviještene su 16. lipnja i 1. srpnja 2015. o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je Komisija namjeravala predložiti izmjenu stopa pristojbi primjenjivih na društva Dhunseri i Reliance. Također su dobile razuman rok za očitovanje. Svi podnesci i očitovanja propisno su uzeti u razmatranje kako je određeno u nastavku teksta.

         2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   2.1.   Predmetni proizvod

               (14)

               Proizvod obuhvaćen ovom revizijom jest PET viskoznosti 78 ml/g ili veće, u skladu s normom ISO 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 3907 60 20 i podrijetlom iz Indije („predmetni proizvod”).

         2.2.   Istovjetni proizvod

               (15)

               Ispitnim se postupkom otkrilo da je predmetni proizvod identičan u pogledu fizičkih i kemijskih karakteristika te uporaba proizvodu koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Indiji. Stoga je zaključeno da su proizvodi koji se prodaju na domaćim i izvoznim tržištima istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.

         3.   REZULTATI ISPITNOG POSTUPKA

   3.1.   Subvencioniranje

               (16)

               Na temelju podataka koje su dostavili Vlada Indije i podnositelji zahtjeva te odgovora na upitnik Komisije, istraženi su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:
               Programi na cijelom državnom području:

                           (a)

                           Program po prethodnom odobrenju – Advance Authorisation Scheme (AAS)

                           (b)

                           Program povrata carine – Duty Drawback Scheme (DDS)

                           (c)

                           Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava – Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)

                           (d)

                           Program ciljanog tržišta – Focus Market Scheme (FMS)

                           (e)

                           Program ciljanog proizvoda – Focus Product Scheme (FPS)

                           (f)

                           Program poticanja povećanja izvoza – Incremental Exports Incentivisation Scheme (IEIS)

                           (g)

                           Poticaji za istraživanje i razvoj u okviru poreza na dohodak – Income Tax Incentive for Research and Development (ITIRAD)

                     Regionalni programi:

                           (h)

                           Programi subvencija Zapadnog Bengala/Programi poticaja Vlade Zapadnog Bengala – West Bengal Subsidy Schemes/Incentive Schemes of the Government of West Bengal (WBIS)

                     Navodno ukinuti/neprimjenjivi programi na cijelom državnom području koje su podnositelji zahtjeva prethodno rabili:

                           (i)

                           Program izvozno orijentiranih jedinica – Export Oriented Units (EOU) i posebnih gospodarskih zona – Special Economic Zones (SEZ)

                           (j)

                           Program prava na povrat carinskih pristojbi – Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)

                           (k)

                           Kredit za statusnog nositelja potpore – Status Holders Incentive Scrip (SHIS)

                     Navodno ukinuti/neprimjenjivi regionalni programi koje su podnositelji zahtjeva prethodno iskoristili:

                           (l)

                           Program Vlade Gudžarata za poticanje kapitalnih ulaganja – Capital investment incentive scheme of the Government of Gujarat

               (17)

               Programi prethodno navedeni u uvodnoj izjavi 16. točkama (a), (c) do (f) i (i) do (k) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te su obavijesti sažete u dokumentima o vanjskotrgovinskoj politici koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito ažurira. Dokument vanjskotrgovinske politike bitan za razdoblje ispitnog postupka revizije jest „Vanjskotrgovinska politika 2009. – 2014.” („FTP 09-14”). Osim toga, Vlada Indije također određuje postupke kojima se uređuje FTP 09-14 u „Priručniku o postupcima, Svezak I.” („HOP I 09-14”). Priručnik o postupcima redovito se ažurira. Dana 1. travnja 2015. Vlada Indije objavila je novi FTP za razdoblje 2015.–2020., ukidajući FMS i FPS.

               (18)

               Program prethodno naveden u uvodnoj izjavi 16. točki (b) temelji se na odjeljku 75. Zakona o carini iz 1962., odjeljku 37. Središnjeg zakona o trošarinama iz 1944., odjeljcima 93.A i 94. Zakona o financijama iz 1994. i Pravilima za povrat carina, središnjih trošarina i poreza na usluge iz 1995. Stope povrata redovito se objavljuju.

               (19)

               Program prethodno naveden u uvodnoj izjavi 16. točki (g) temelji se na Zakonu o porezu na dohodak iz 1961. („ITA”) koji se svake godine mijenja Zakonom o financijama.

               (20)

               Programom prethodno navedenim u uvodnoj izjavi 16. točki (h) upravlja Vlada Zapadnog Bengala, a utvrđen je u obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije Vlade Zapadnog Bengala.

               (21)

               Programom prethodno navedenim u uvodnoj izjavi 16. točki (l) upravlja Vlada Gudžarata, a temelji se na politici industrijskih poticaja države Gudžarat.

               (22)

               Ispitnim se postupkom otkrilo da su programi prethodno navedeni u uvodnoj izjavi 16. točkama (i) do (l) ukinuti ili ih podnositelji zahtjeva više ne mogu iskoristiti.

         3.2.   Program po prethodnom odobrenju – Advance Authorisation Scheme (AAS)

               (23)

               Komisija je utvrdila da se društvo Reliance koristilo AAS-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

         3.2.1.   Pravna osnova

               (24)

               Detaljni opis programa nalazi se u stavcima 4.1.1. do 4.1.14. dokumenta FTP 09-14 i poglavljima 4.1. do 4.30. dokumenta HOP I 09-14.

         3.2.2.   Uvjeti za pristup

               (25)

               AAS se sastoji od šest potprograma, kako je podrobnije opisano u uvodnoj izjavi 26. Ti se potprogrami među ostalim razlikuju prema opsegu prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima stekli su uvjete za fizički izvoz prema AAS-u i za potprograme AAS-a za godišnje potrebe. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika stekli su uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju kategorije „procijenjenog izvoza” navedene u stavku 8.2. dokumenta FTP 09-14, kao što su dobavljači izvozno orijentirane jedinice, stječu uvjete za potprogram AAS-a za procijenjeni izvoz. Konačno, intermedijarni dobavljači za proizvođače izvoznike stječu uvjete za koristi „procijenjenog izvoza” prema potprogramima Nalog za prethodno propuštanje (Advance Release Order – ARO) i prenesenom akreditivu za potrebe domaće trgovine.

         3.2.3.   Praktična primjena

               (26)

               AAS se može izdati za:
               (a)   fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. Njime se omogućuje uvoz ulaznih faktora za proizvodnju određenog nastalog izvoznog proizvoda oslobođen od carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i izvozna obveza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u dozvoli;
               (b)   godišnji zahtjev: ovakvo odobrenje nije povezano s određenim izvoznim proizvodom, već sa širom grupom proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Nositelj dozvole može do određenog vrijednosnog praga koji se određuje na temelju prošle realizacije izvoza uvoziti oslobođeno od carine bilo kakav ulazni faktor koji se rabi u proizvodnji bilo kojeg od artikala obuhvaćenih tom skupinom proizvoda. Upotrebljavajući takav materijal koji se izuzima od carine, može za izvoz odabrati bilo koji proizvod koji iz toga proizlazi, a koji je obuhvaćen takvom skupinom proizvoda;
               (c)   intermedijarnu opskrbu: ovim se potprogramom pokrivaju slučajevi u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedan izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale oslobođene od carine i u tu svrhu mu se može odobriti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;
               (d)   procijenjeni izvoz: ovim potprogramom omogućuje se glavnom nositelju ugovora da uvozi ulazne faktore oslobođene od carine, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama potrošača koje su navedene u stavku 8.2. točkama (b) do (f), (g), (i) i (j) dokumenta FTP 09-14. Prema Vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Niz kategorija opskrbe smatra se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. opskrba robom izvozno orijentirane jedinice ili društva smještenog u posebnoj gospodarskoj zoni;
               (e)   ARO: nositelj AAS-a koji namjerava nabaviti ulazne faktore iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao ARO-i i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci artikala koji su u njima navedeni. Priznavanje ARO-a domaćem dobavljaču daje pravo na koristi od procijenjenog izvoza kao što je utvrđeno u stavku 8.3. dokumenta FTP 09-14 (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine). Mehanizmom ARO-a dobavljaču se vraćaju porezi i carine umjesto da se vraćaju krajnjem izvozniku u obliku povrata/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne faktore i za uvezene ulazne faktore;
               (f)   preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovim potprogramom ponovno se obuhvaća domaća opskrba nositelja prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može u banci zatražiti otvaranje akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će potvrditi odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obujam artikala koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač imat će pravo na koristi od procijenjenog izvoza kao što se navodi u stavku 8.3. dokumenta FTP 09-14 (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).

               (27)

               Komisija je utvrdila da se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo Reliance nastavilo koristiti samo jednim od tih potprograma za predmetni proizvod, točnije AAS-om za fizički izvoz. Stoga nije potrebno utvrditi mogućnost kompenzacije preostalih neiskorištenih potprograma.

               (28)

               Što se tiče uporabe AAS-a za fizički izvoz iz uvodne izjave 26. točke (a), Vlada Indije određuje obujam i vrijednost uvozne olakšice i izvozne obveze te su oni dokumentirani u prethodnom odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, službenici Vlade trebaju upisati odgovarajuće transakcije u prethodno odobrenje. Vlada Indije određuje obujam uvoza dopuštenog prema AAS-u na temelju standardnih ulazno-izlaznih normi (SION-ovi) koje postoje za većinu proizvoda uključujući predmetni proizvod.

               (29)

               U svrhu provjere koju obavljaju indijske vlasti, nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi registar stvarne potrošnje robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno s obzirom na svako odobrenje, u propisanom formatu (stavci 4.26., 4.30. i Dodatak 23. dokumenta HOP I 09-14). Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih evidencija kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svim pogledima.

               (30)

               Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju specifičnog nastalog izvoznog proizvoda. Izvozna obveza mora se ispuniti unutar određenog roka nakon izdavanja dozvole (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po 6 mjeseci).

               (31)

               Komisija je utvrdila da uvezeni ulazni faktori i izvezeni gotovi proizvodi nisu usko povezani. Ulazni materijali koji ispunjavaju uvjete također se uvoze i rabe za proizvode koji nisu predmetni proizvod. Nadalje, dozvole za razne proizvode mogu se objediniti i objedinjuju se. To znači da se izvozom na temelju dozvole AAS-a jednog proizvoda može dobiti pravo na uvoz ulaznih faktora uz oslobođenje od carine na temelju dozvole AAS-a za drugi proizvod. Tijekom Komisijinog posjeta radi provjere društvo Reliance potvrdilo je da se potrošnja ulaznih faktora prijavljuje na temelju SION-ova zbog tog nedostatka jasne povezanosti. U vezi sa zahtjevima provjere na koje se upućuje u uvodnoj izjavi 29. ove Uredbe, društvo nije vodilo evidenciju kojom bi se moglo dokazati da je provedena vanjska revizija. Ukratko, Komisija je zaključila da društvo Reliance nije moglo dokazati da su ispunjene relevantne odredbe FTP-a.

         3.2.4.   Zaključak o AAS-u

               (32)

               Izuzeće od uvoznih carina subvencija je u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, tj. predstavlja financijski doprinos Vlade Indije jer se njime smanjuje prihod od carina koji bi u suprotnom dospio na naplatu, a ispitani izvoznici ostvaruju korist jer se poboljšava njihova likvidnost.

               (33)

               Bez preuzimanja izvozne obveze društvo ne može ostvariti koristi na temelju ovog programa. Predmetni potprogram u ovom slučaju jasno de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i protiv njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.

               (34)

               Predmetni potprogram u ovom slučaju ne može se smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicija i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicija i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Vlada Indije nije učinkovito primijenila sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni faktori potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (poglavlje II. članak 4. Priloga II. Osnovnoj uredbi i, u slučaju programa zamjenskog povrata, poglavlje II. članak 2. Priloga III. Osnovnoj uredbi). Jednako tako, smatra se da SION-ovi za predmetni proizvod nisu bili dostatno precizni i da se sami ne mogu smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje jer oblik tih standardnih norma ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih faktora potrošena u proizvodnji za izvoz. Osim toga, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se rabe, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (poglavlje II. članak 5. Priloga II. i poglavlje II. članak 3. Priloga III. Osnovnoj uredbi).

               (35)

               Protiv potprograma na koji se upućuje u uvodnoj izjavi 26. točki (a) stoga je moguće uvesti kompenzacijske mjere.

         3.2.5.   Izračun iznosa subvencije

               (36)

               U nedostatku dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata, korist na koju se mogu uvesti kompenzacijske mjere otpust je ukupnih uvoznih carina koje normalno dospijevaju po uvozu ulaznih faktora. U tom je pogledu uzeto u obzir da se Osnovnom uredbom ne predviđa samo uvođenje kompenzacijskih mjera za „pretjerani” otpust carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. i Prilogom I. točkom (i) Osnovne uredbe, samo se protiv viška otpusta carina mogu uvesti kompenzacijske mjere ako su ispunjeni uvjeti iz Priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom slučaju. Stoga, ako nije dokazan prikladan postupak praćenja, prethodno izuzeće za programe povrata nije primjenjivo, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (otpisani prihod) umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je utvrđeno u poglavlju II. Priloga II. i poglavlju II. Priloga III. Osnovnoj uredbi, nije na tijelu koje provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Osnovne uredbe tijelo koje provodi ispitni postupak samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje prikladnosti navodnog sustava provjere.

               (37)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31., pravo na korist (tj. izvoz na temelju dozvole) i ostvarivanje koristi (tj. uvoz ulaznog faktora oslobođen od carine) samo su donekle povezani jedno s drugim. Ne moraju se nužno dogoditi u posebnom redoslijedu ili roku. Stoga je moguće da dok se pravo ostvaruje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, povezana se dodjela može dogoditi prije i poslije razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, objedinjavanjem se može prenijeti pravo na korist na temelju dozvole za jedan proizvod tako da se njime u konačnici ostvaruje korist za drugi proizvod.

               (38)

               U ispitnom postupku koji je doveo do trenutačne razine carine za društvo Reliance, tj. u Uredbi (EU) br. 906/2011 („prethodna Uredba”), iznos subvencije izvedene iz AAS-a izračunan je za društvo Reliance na temelju uvoznih carina na sve materijale uvezene za sve proizvode u okviru programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Taj iznos subvencije zatim je dodijeljen na temelju ukupnog izvoznog prometa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (39)

               U trenutačnoj reviziji Komisija nije imala na raspolaganju podatke za sav uvoz na temelju dozvola AAS-a koji su se dogodili tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ti su podatci upotrijebljeni tijekom prethodnog ispitnog postupka kada je za društvo Reliance prvi put utvrđena stopa subvencije na temelju AAS-a. Umjesto toga društvo Reliance dalo je podatke u vezi s dozvolama AAS-a koje su dostupne samo tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i samo za predmetni proizvod. Komisija je obavijestila društvo Reliance da se zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 31. i 37. ove Uredbe ti podatci smatraju nedostatnima i zatražila je od društva Reliance da dostavi relevantne informacije kako se zahtijeva u upitniku. Društvo Reliance nije dostavilo tražene informacije, objašnjavajući da su ulazni materijali uvezeni na temelju AAS-a za proizvodnju PET-a također uvezeni na temelju AAS-a dostupnog za mnoge druge proizvode uključujući one koje proizvode drugi poslovni sektori društva.

               (40)

               Radi izostanka odgovarajućih podataka Komisija nije mogla izračunati iznos subvencije na temelju uvoznih carina na sve materijale uvezene za sve proizvode u okviru programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao tijekom prethodnog ispitnog postupka. U tim je okolnostima, prema prijedlogu društva Reliance, izračun napravljen na temelju ukupnih izvoznih transakcija ocarinjenih tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije na temelju dozvola AAS-a u vezi s predmetnim proizvodom. Vlada Indije potvrdila je da nije vjerojatno da društvo ne bi iskoristilo korist na koju ima pravo na temelju dozvole AAS-a. Na temelju toga je uz uporabu SION-a bilo moguće pouzdano izračunati iznos carine ušteđen na uvezenim ulaznim faktorima.

               (41)

               Stopa subvencije utvrđena u pogledu tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za društvo Reliance iznosi 4,67 %.

         3.2.6.   Očitovanja o konačnoj objavi

               (42)

               Društvo Reliance nije bilo suglasno s uporabom SION-a za izračun koristi u okviru AAS-a. Istaknulo je da je Komisija upotrijebila ovu metodu jer bi društvo Reliance hipotetski moglo rabiti dozvole AAS-a dodijeljene za druge proizvode u svrhu uvoza sirovina koje se upotrebljavaju za proizvodnju PET-a. Društvo Reliance tvrdilo je da Komisija nije potkrijepila tu izjavu. Društvo je uz to tvrdilo da je uporabom metode na osnovi SION-a Komisija izračunala najveći mogući iznos koristi koji je društvo Reliance hipotetski moglo primiti. Također je tvrdilo da je u prethodnim ispitnim postupcima Komisija uzela u obzir samo stvarnu korist primljenu za predmetni proizvod, a ne hipotetske koristi koje je društvo Reliance moglo primiti za druge proizvode. Društvo Reliance tvrdilo je da bi u izračunu koristi u okviru AAS-a Komisija trebala uzeti u obzir samo odustajanje od naplate carine na sav uvoz tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije koji je izvršen na temelju aktivnih dozvola AAS-a dostupnih za PET.

               (43)

               Kao prvo, Komisija napominje da je metodologiju upotrijebljenu u aktualnom ispitnom postupku razvilo društvo Reliance. Komisija napominje i da to nije samo hipoteza da se sirovine uvezene na temelju dozvola AAS-a dostupnih za proizvode osim PET-a upotrebljavaju u proizvodnji PET-a, a sirovine uvezene na temelju dozvola za PET ne. Ulazni materijali koje društvo Reliance uvozi oslobođene od carine na temelju dozvola AAS-a za PET zbog svoje strukture nisu izravni ulazni faktori nego osnovne sirovine kao što je nafta. Kako je potvrdilo društvo Reliance tijekom ispitnog postupka i kako je zabilježeno u uvodnoj izjavi 31., te se osnovne sirovine uvoze na temelju dozvola AAS-a za druge proizvode (i upotrebljavaju u njihovoj proizvodnji) u petrokemijskom sektoru i izvan njega. Ne postoje pojedinačni zatvoreni sustavi za proizvodnju svakog od tih proizvoda pa se stoga ulazni faktori uvezeni na temelju dozvola AAS-a za PET miješaju među ostalim s drugim ulaznim faktorima uvezenim na temelju dozvola AAS-a za druge proizvode. Od te se mješavine proizvode razni proizvodi za izvoz na temelju dozvola AAS-a ili drugih programa te za domaće tržište. Protivno tvrdnjama društva Reliance, tom se situacijom zajedno s razmatranjima navedenim u uvodnoj izjavi 37. potvrđuje da se određivanje stvarne koristi dodijeljene za izvoz PET-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ne može ograničiti na provjeru uvoza ulaznih faktora na temelju dozvola AAS-a za PET tijekom tog razdoblja.

               (44)

               S obzirom na praksu u prethodnim ispitnim postupcima na koju podsjeća društvo Reliance, bitan je ispitni postupak koji je doveo do trenutačne razine carine. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 38. do 40., Komisija nije primila dovoljno podataka za primjenu te metodologije. Stoga je u svjetlu te činjenice Komisija utvrdila da metodologija upotrijebljena u aktualnom ispitnom postupku svejedno točno odražava stvarnu korist koja je dodijeljena AAS-om za izvoz PET-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (45)

               Komisija se ne slaže da se odabranom metodologijom izračunava najveći mogući iznos koristi koju bi društvo Reliance moglo primiti za izvoz PET-a. Izračuni se temelje na cijenama i carinama koje se primjenjuju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dok se, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 37., relevantni izvoz mogao dogoditi prije, tijekom i poslije tog razdoblja. S obzirom na to da je korist koju je izračunala Komisija hipotetska, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 40., Vlada Indije potvrdila je da nije vjerojatno da društvo ne bi iskoristilo korist na koju ima pravo na temelju dozvole AAS-a. Društvo bi izvozilo na temelju AAS-a samo ako je već uvozilo relevantne ulazne faktore ili to namjerava činiti u skoroj budućnosti. Inače bi se društvo odlučilo za DDS, opisan u nastavku, kojim se ne zahtijeva uvoz ulaznih faktora. Nakon konačne objave društvo Reliance nije iznijelo argumente o tome zašto ne bi moglo zatražiti korist na koju se stječe pravo izvozom u okviru AAS-a.

               (46)

               Društvo Reliance i Vlada Indije tvrdili su da bi se korist izračunana na temelju AAS-a trebala ograničiti na prekomjernu korist koju je ostvarilo društvo Reliance. Društvo Reliance i Vlada Indije tvrdili su da bi se AAS trebao smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe zbog postojanja sustava na osnovi Dodatka 23. u kojem se prijavljuju stvarne vrijednosti potrošnje. Prema društvu Reliance i Vladi Indije, to čini prikladan postupak praćenja zajedno s certificiranjem od strane neovisnih revizora iz Dodatka 23. te mogućnošću revizije od strane Vlade Indije. Konačno, društvo Reliance tvrdilo je da zbog svoje učinkovitosti, dok god se pridržava SION-a, Vlada Indije može biti sigurna da se neće dodijeliti doznačivanje prekomjerne carine.

               (47)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31., zbog okolnosti društva Reliance koje se dodatno opisuju u uvodnoj izjavi 43. potrošnja ulaznih faktora prijavljuje se na temelju SION-ova. Tijekom Komisijine provjere na licu mjesta društvo Reliance nije Komisiji dostavilo Dodatak 23. za predmetni proizvod. Takav je Dodatak 23. dostavljen Komisiji tek preko Vlade Indije nakon provjera na licu mjesta izvedenih u prostorima društva Reliance i Vlade Indije. Kako je dokazano Dodatkom 23., certificiranje od strane neovisnog revizora sadržava izjavu o ograničenju odgovornosti da se „revidirana količina stvarne potrošnje temelji na evidenciji troškova trgovačkog društva”. Komisija nije pronašla dokaze da je Vlada Indije izvršila reviziju podataka dostavljenih u Dodatku 23. ni za PET ni za bilo koji drugi proizvod društva Reliance. U tim se okolnostima Komisija ne slaže da postoji prikladan postupak praćenja. Konačno, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 34., sami SION-ovi ne mogu se smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje jer oblik tih standardnih normi ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih faktora potrošena u proizvodnji za izvoz. Stoga se iz razloga utvrđenih u toj uvodnoj izjavi Komisija ne slaže da bi se AAS trebao smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe.

               (48)

               Društvo Reliance napomenulo je i da se od srpnja 2014. uvozna carina za reformate smanjila s 10 % na 2,5 %. Budući da je korist iz AAS-a izračunana na temelju odustajanja od naplate uvozne carine, društvo Reliance tvrdilo je da bi se ta promjena zbog svoje trajne prirode trebala odražavati u izračunu koristi dodijeljene u okviru programa.

               (49)

               Komisija napominje da u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe „iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelja čije je postojanje utvrđeno tijekom razdoblja subvencioniranja iz ispitnog postupka”. U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe promjene koje su se dogodile nakon razdoblja ispitnog postupka revizije mogu se uzeti u obzir samo ako se subvencija ili subvencije povuku ili ako je dokazano da se subvencijama više ne ostvaruju koristi za uključene izvoznike. To ovdje nije slučaj.

               (50)

               Vlada Indije tvrdila je da je Komisija razmotrila korist oba programa AAS i DDS u odnosu na iste izvozne transakcije. Vlada Indije napomenula je da društvo može upotrijebiti AAS za uvoz ulaznih faktora za PET, no kasnije može izvesti dio proizvedenog PET-a u okviru DDS-a. U toj situaciji društvo bi se moralo obvezati na neke druge izvoze za carinu neplaćenu za ulazne faktore. Vlada Indije tvrdila je da bi to, ako bi Komisija u toj situaciji izračunala korist na temelju ukupne neplaćene uvozne carine u okviru AAS-a za ulazne faktore i ukupnog povrata carine za izvoze u okviru DDS-a, dovelo do dvostrukog uračunavanja koristi.

               (51)

               Komisija napominje da se tvrdnjom Vlade Indije pretpostavlja da je korist u okviru AAS-a izračunana samo na temelju uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, a korist u okviru DDS-a na temelju izvoza. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 40., korist u okviru AAS-a izračunana je na temelju izvoza PET-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te odustajanja od naplate uvozne carine na koje se daje pravo tim izvozom. U toj situaciji dvostruko uračunavanje nije moguće. Komisija također napominje da se mogućnošću dostupnom u okviru ovog programa (uvozom ulaznih faktora na temelju jednog sustava i izvozom nastalih izlaznih faktora na temelju drugog) dodatno dokazuje da je metoda koju rabi Komisija primjerena za točan izračun koristi u okviru AAS-a. Time se također pokazuje izostanak sljedivosti stvarne uporabe ulaznih faktora i dodatno dokazuje da se AAS ne bi trebao smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe.

               (52)

               Konačno, društvo Reliance tvrdilo je da s obzirom na to da su AAS i DDS međusobno isključivi, korist na temelju tih programa trebalo bi izračunati samo za njihove pripadajuće obujme, upotrebljavajući prosječnu korist koja se može ostvariti AAS-om i DDS-om.

               (53)

               Kako je napomenulo društvo Reliance u svojim očitovanjima o konačnoj objavi, Komisija je izračunala korist u okviru tih dvaju programa na temelju ukupnog obujma predmetnog proizvoda izvezenog iz Indije. Ta je metodologija u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 51., metodama koje je Komisija upotrijebila za izračun koristi u okviru AAS-a i DDS-a uzima se u obzir međusobna isključivost tih dvaju programa. Stoga se odbacuje tvrdnja društva Reliance.

         3.3.   Program povrata carine (Duty Drawback Scheme – DDS)

               (54)

               Komisija je utvrdila da su se podnositelji zahtjeva koristili DDS-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

         3.3.1.   Pravna osnova

               (55)

               Detaljni opis DDS-a nalazi se u Pravilima za povrat carina i središnjih trošarina iz 1995. kako su izmijenjena naknadnim obavijestima.

         3.3.2.   Uvjeti za pristup

               (56)

               Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.

         3.3.3.   Praktična primjena

               (57)

               Prihvatljivi izvoznik može se prijaviti za iznos povrata koji se izračunava kao postotak vrijednosti FOB izvezenih proizvoda prema ovome programu. Takve je stope povrata odredila Vlada Indije za većinu proizvoda, uključujući i predmetni proizvod. Određuju se na osnovi prosječne količine ili vrijednosti materijala koji se koriste kao ulazni faktori u proizvodnji proizvoda i prosječnog iznosa plaćene carine na ulazne faktore. Primjenjuju se bez obzira na to jesu li uvozne carine bile stvarno plaćene ili ne. Stopa DDS-a za predmetni proizvod tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka bila je 3,9 % vrijednosti FOB do 21. rujna 2013. i 3 % nakon toga.

               (58)

               Da bi ispunjavalo uvjete za koristi prema tom programu, društvo mora izvoziti. U trenutku kada su podaci o isporuci uneseni u carinski poslužitelj, utvrđuje se da se izvoz odvija prema DDS-u te se neopozivo određuje iznos DDS-a. Nakon što društvo za otpremu dostavi opći izvozni manifest (EGM), a carinski ured uspješno usporedi taj dokument s podacima iz otpremnice, ispunjeni su svi uvjeti za odobrenje plaćanja iznosa povrata izravnim plaćanjem na bankovni račun izvoznika ili mjenicom.

               (59)

               Izvoznik je također dužan dostaviti dokaz realizacije izvoznih prihoda potvrdom banke o realizaciji (BRC). Taj se dokument može dostaviti nakon što je iznos povrata plaćen, a Vlada Indije pokrit će plaćeni iznos ako izvoznik ne podnese BRC u zadanom roku.

               (60)

               Iznos povrata može se iskoristiti u bilo koju svrhu.

               (61)

               Utvrđeno je da je u skladu s indijskim računovodstvenim standardima iznos povrata carine moguće uknjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod u komercijalnim računima nakon ispunjenja izvozne obveze.

         3.3.4.   Zaključak o DDS-u

               (62)

               DDS-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Takozvani iznos povrata carine financijski je doprinos Vlade Indije jer se radi o izravnom prijenosu sredstava Vlade Indije. Nema ograničenja za uporabu tih sredstava. Nadalje, iznosom povrata carine izvoznik ostvaruje korist jer to poboljšava njegovu likvidnost.

               (63)

               Stopu povrata carine za izvoz određuje Vlada Indije za svaki proizvod posebno. Međutim, iako se na subvenciju upućuje kao na povrat carina, program nema značajke dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Gotovinsko plaćanje izvozniku nije povezano sa stvarnim plaćanjima uvoznih carina na sirovine i nije kredit za carinu koji se upotrebljava za prebijanje uvoznih carina za prošli ili budući uvoz sirovina.

               (64)

               Plaćanje u obliku izravnog prijenosa sredstava Vlade Indije nakon što izvoznici obave izvoz mora se smatrati izravnim bespovratnim sredstvima Vlade Indije koja ovise o realizaciji izvoza te se stoga smatraju specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.

               (65)

               S obzirom na navedeno zaključuje se da se protiv DDS-a mogu uvesti kompenzacijske mjere.

         3.3.5.   Izračun iznosa subvencije

               (66)

               U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, Komisija je izračunala iznos subvencija protiv kojih se može uvesti kompenzacijska mjera u pogledu koristi koju ostvaruje primatelj, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U tom je smislu Komisija utvrdila da primatelj ostvaruje korist u vrijeme izvršavanja izvozne transakcije prema ovom programu. U tom trenutku Vlada Indije obvezna je platiti iznos povrata, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. Osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos povrata koji se treba dodijeliti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije više ne može odlučivati o dodjeljivanju subvencije. S obzirom na gore navedeno, Komisija smatra primjerenim ocijeniti korist iz DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih u izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (67)

               U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je dodijelila te iznose subvencija prema ukupnom izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (68)

               Komisija je stoga utvrdila da su stope subvencija s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile 3,27 % za Dhunseri i 1,09 % za Reliance.

         3.3.6.   Očitovanja o konačnoj objavi

               (69)

               Društvo Reliance napomenulo je da je korist iz DDS-a smanjena s 3 % na 2,4 % nakon razdoblja ispitnog postupka revizije. Društvo Reliance tvrdilo je da, uzevši u obzir da je ta promjena trajne prirode, to bi trebalo razmotriti pri izračunu koristi iz DDS-a. Društvo Reliance također je tvrdilo da bi korist izračunana na temelju DDS-a trebala biti ograničena na prekomjerne koristi koje prima društvo Reliance jer bi se DDS trebao smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe.

               (70)

               U pogledu smanjenja koristi iz DDS-a Komisija napominje da u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe „iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelja čije je postojanje utvrđeno tijekom razdoblja subvencioniranja iz ispitnog postupka”. U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe promjene koje su se dogodile nakon razdoblja ispitnog postupka revizije mogu se uzeti u obzir samo ako se subvencija ili subvencije povuku ili ako je dokazano da se subvencijama više ne ostvaruju koristi za uključene izvoznike. To nije slučaj u trenutačnom ispitnom postupku te bi stoga trebalo odbaciti tu tvrdnju.

               (71)

               S obzirom na tvrdnju da bi DDS trebalo smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe, nisu navedene dodatne tvrdnje kao potpora toj tvrdnji. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

         3.4.   Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava – Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)

               (72)

               Komisija je utvrdila da je društvo Reliance dobilo koncesije na temelju EPCGS-a, koje bi mogle biti dodijeljene predmetnom proizvodu u razdoblju ispitnog postupka revizije.

         3.4.1.   Pravna osnova

               (73)

               Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u poglavlju 5. dokumenta FTP 09–14 te u poglavlju 5. dokumenta HOP I 09–14.

         3.4.2.   Uvjeti za pristup

               (74)

               Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga ispunjavaju uvjete za ovaj program.

         3.4.3.   Praktična primjena

               (75)

               Pod uvjetom da ima izvoznu obvezu, društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS-a nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Program predviđa sniženu stopu uvozne carine od 3 % koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Kako bi se ispunila izvozna obveza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Na temelju dokumenta FTP 09–14 osnovna se sredstva mogu uvesti po stopi carine od 0 % prema EPCGS-u, ali u tom je slučaju vrijeme za realizaciju izvozne obveze kraće.

               (76)

               Nositelj dozvole EPCGS-a također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata oslobođen od carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelju dozvole EPCGS-a.

         3.4.4.   Zaključak o EPCGS-u

               (77)

               EPCGS-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije jer se tom koncesijom snižava prihod od carina Vlade Indije koji bi inače dospio na naplatu. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer se carinama ušteđenima pri uvozu poboljšava likvidnost društva.

               (78)

               Nadalje, EPCGS de iure ovisi o realizaciji izvoza s obzirom na to da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra specifičnim i subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.

               (79)

               EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u područje tih dozvoljenih sustava, kao što se navodi u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe, jer se njima ne koristi u proizvodnji izvoznih proizvoda.

         3.4.5.   Izračun iznosa subvencije

               (80)

               Komisija je izračunala iznos subvencije u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom razdoblja koje odražava uobičajeno amortizacijsko razdoblje takvih osnovnih sredstava u predmetnoj industriji. Iznos subvencije za razdoblje ispitnog postupka revizije tada je izračunato dijeljenjem ukupnog iznosa neplaćenih carina vremenom amortizacije. Tako izračunani iznos, koji vrijedi za razdoblje ispitnog postupka revizije, prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi se odrazila puna vrijednost koristi kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. Kada su dostavljeni opravdani zahtjevi, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe te je iznos subvencije postao brojnik.

               (81)

               U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, Komisija je dodijelila ovaj iznos subvencije prema izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (82)

               Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,43 % za Reliance.

         3.5.   Program ciljanog tržišta – Focus Market Scheme (FMS)

               (83)

               Komisija je utvrdila da su se podnositelji zahtjeva koristili FMS-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

         3.5.1.   Pravna osnova

               (84)

               Detaljni opis FMS-a nalazi se u stavku 3.14. dokumenta FTP 09–14 i stavku 3.8. dokumenta HOP I 09–14.

         3.5.2.   Uvjeti za pristup

               (85)

               Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.

         3.5.3.   Praktična primjena

               (86)

               Prema tom programu izvozima svih proizvoda koji uključuju izvoz PET-a u zemlje navedene u tablicama 1. i 2. Dodatka 37.(C) dokumenta HOP I 09–14 ostvaruje se pravo na kredit za carinu u iznosu od 3 % vrijednosti FOB. Od 1. travnja 2011. izvozi svih proizvoda u zemlje navedene u tablici 3. Dodatka 37.(C) („posebna ciljana tržišta”) ostvaruju pravo na kredit za carinu u iznosu od 4 % vrijednosti FOB. Određene vrste izvoznih poslova isključene su iz programa, na primjer izvozi uvezenih roba ili prekrcanih roba, procijenjeni izvozi, izvozi usluge i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/jedinicama koje posluju za izvoz.

               (87)

               Krediti za carine FMS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja odgovarajuće potvrde za pravo na kredit. Mogu se koristiti za plaćanje carina na kasniji uvoz svih ulaznih materijala ili roba, uključujući i osnovna sredstva.

               (88)

               Potvrdu za pravo na kredit izdaje luka iz koje su se izvozi obavili i nakon realizacije izvoza ili otpremanja robe. Sve dok podnositelj zahtjeva nadležnim tijelima dostavlja svu odgovarajuću izvoznu dokumentaciju (na primjer izvozni nalog, račune, otpremnice, potvrde banke o realizaciji), Vlada Indije ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine.

         3.5.4.   Zaključak o FMS-u

               (89)

               FMS-om su predviđene subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit FMS-a za carine financijski je doprinos Vlade Indije jer će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od carina koji bi inače dospio na naplatu. Nadalje, kreditom FMS-a za carine izvoznik ostvaruje korist jer se njime poboljšava njegova likvidnost.

               (90)

               Nadalje, FMS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.

               (91)

               Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista iskoristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne faktore. Nema sustava ni postupka na snazi kojima bi se potvrdilo koji se ulazni faktori rabe u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke (i) i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za koristi FMS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne faktore. Da bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazivati da su ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne faktore nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla rabiti kao ulazni faktori ipak imaju pravo na koristi iz FMS-a. Nadalje, izvoznik može iskoristiti kredite za carine FMS-a kako bi uvozio osnovna sredstva iako se u opsegu dozvoljenog sustava povrata carina ne nalaze osnovna sredstva kako je navedeno u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznog proizvoda.

         3.5.5.   Izračun iznosa subvencije

               (92)

               Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kako su je uknjižili podnositelji zahtjeva na obračunskoj osnovi kao prihod u vrijeme izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao se prema izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (93)

               Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da su stope subvencije s obzirom na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile 0,41 % za Dhunseri i 1,16 % za Reliance.

         3.5.6.   Povlačenje i zamjena FMS-a

               (94)

               Vlada Indije objavila je 1. travnja 2015. novi FTP za razdoblje 2015. – 2020. U novom FTP-u, FMS je zajedno s druga četiri programa zamijenjen programom poticaja izvoza roba (Merchandise Export Incentive Scheme – MEIS). MEIS se ne primjenjuje na izvoz predmetnog proizvoda jer PET nije na popisu navedenih proizvoda. U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe ne bi trebalo uvesti mjere s obzirom na taj program subvencija.

         3.6.   Program ciljanog proizvoda – Focus Product Scheme (FPS)

               (95)

               Komisija je utvrdila da su se podnositelji zahtjeva koristili FPS-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

         3.6.1.   Pravna osnova

               (96)

               Detaljni opis programa nalazi se u stavcima 3.15. do 3.17. dokumenta FTP 09–14 i poglavljima 3.9. do 3.11. dokumenta HOP I 09–14.

         3.6.2.   Uvjeti za pristup

               (97)

               U skladu sa stavkom 3.15.2. dokumenta FTP 09–14, izvoznici proizvoda navedenih u Dodatku 37.D dokumenta HOP I 09–14 ispunjavaju uvjete za taj program.

         3.6.3.   Praktična primjena

               (98)

               Izvoznik proizvoda navedenih u popisu iz Dodatka 37.D dokumenta HOP I 09–14 može podnijeti zahtjev za potporu u obliku kredita za carine FPS-a u iznosu od 2 % ili 5 % vrijednosti FOB izvoza. Predmetni proizvod naveden je u tablici 1. Dodatka 37.D i za njega se može dobiti kredit za carine od 2 %.

               (99)

               FPS je program koristi poslije izvoza, tj. društvo mora obaviti izvoz da bi ispunjavalo uvjete za koristi u okviru tog programa. Stoga društvo relevantnom nadležnom tijelu podnosi internetski zahtjev, s primjercima izvoznog naloga i računa, bankovne potvrde na kojoj su iskazane naknade za zahtjev, primjerkom otpremnica i potvrde banke o realizaciji za primitak plaćanja ili potvrdu o izvršenju devizne doznake u slučaju izravnih pregovora o dokumentima. U slučajevima kada su uz zahtjev za koristi u okviru bilo kojeg drugog programa podneseni izvorni primjerak otpremnica i/ili potvrda banke o realizaciji, društvo može podnijeti primjerke koje je samo potvrdilo, navodeći relevantno nadležno tijelo kojem su izvorni primjerci podneseni. Internetskim zahtjevom za kredite FPS-a može biti obuhvaćeno najviše 50 otpremnica.

               (100)

               Komisija je utvrdila da se u skladu s indijskim računovodstvenim standardima krediti FPS-a mogu uknjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod u komercijalnim računima nakon ispunjenja izvozne obveze. Takvi se krediti mogu iskoristiti za plaćanje carina za naknadne uvoze bilo koje robe osim osnovnih sredstava i roba s uvoznim ograničenjima. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije iskoristiti. Krediti FPS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja.

         3.6.4.   Zaključak o FPS-u

               (101)

               FPS-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit FPS-a financijski je doprinos Vlade Indije jer će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od carina koji bi u suprotnom dospio na naplatu. Nadalje, kreditom FPS-a izvoznik ostvaruje korist jer se njime poboljšava njegova likvidnost.

               (102)

               Nadalje, FPS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.

               (103)

               Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe jer nije u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Posebno, izvoznik nema obvezu doista iskoristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne faktore. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi kojima bi se potvrdilo koji se ulazni faktori koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke (i) i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za ostvarivanje koristi FPS-a neovisno o tome uvozi li ulazne faktore ili ne. Da bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazivati da su ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne faktore nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla rabiti kao ulazni faktori ipak imaju pravo na koristi iz FPS-a.

         3.6.5.   Izračun iznosa subvencije

               (104)

               U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, Komisija je izračunala iznos subvencija protiv kojih se može uvesti kompenzacijska mjera u pogledu koristi koju ostvaruje primatelj, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U tom je smislu Komisija utvrdila da primatelj ostvaruje korist u trenutku izvršavanja izvozne transakcije prema ovom programu. U tom trenutku Vlada Indije obvezna je odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos kredita FPS-a koji se treba odobriti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. S obzirom na gore navedeno, Komisija smatra primjerenim ocijeniti korist iz FPS-a kao zbroj kredita zarađenih u izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (105)

               Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da su stope subvencije s obzirom na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile 1,66 % za Dhunseri i 1,27 % za Reliance.

         3.6.6.   Povlačenje i zamjena FPS-a

               (106)

               Dana 1. travnja 2015. Vlada Indije objavila je novi FTP za razdoblje 2015. – 2020. U novom FTP-u, FMS je zajedno s druga četiri programa zamijenjen programom poticaja izvoza roba (Merchandise Export Incentive Scheme – MEIS). MEIS se ne primjenjuje na izvoz predmetnog proizvoda jer PET nije na popisu navedenih proizvoda. U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe ne bi trebalo uvesti mjere s obzirom na taj program subvencija.

         3.7.   Program poticanja povećanja izvoza – Incremental Exports Incentivisation Scheme (IEIS)

               (107)

               Komisija je utvrdila da se društvo Dhunseri koristilo programom IEIS tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

         3.7.1.   Pravna osnova

               (108)

               Detaljni opis IEIS-a utvrđen je u poglavlju 3. stavku 3.14.4. FTP-a i poglavlju 3. stavku 3.8.3. dokumenta HOP I 09–14.

         3.7.2.   Uvjeti za pristup

               (109)

               Program je dostupan izvoznicima koji su izvozili tijekom fiskalne godine 2011. – 2012. i fiskalne godine 2012. – 2013.

         3.7.3.   Praktična primjena

               (110)

               Cilj je programa poticati povećanje izvoza. Program je specifičan za regiju i obuhvaća izvoz u SAD, Europu i Aziju te u 53 zemlje u Latinskoj Americi i Africi.

               (111)

               Izvoznik bi imao pravo na potporu u obliku kredita za carine od 2 % na povećani rast tijekom financijske godine u usporedbi s prethodnom financijskom godinom za vrijednost FOB izvoza. Izvoznik bi trebao podnijeti svoj zahtjev za koristi na kraju relevantne financijske godine. Opseg koristi izračunava se na osnovi ukupnog izvoznog prometa koji je ostvario izvoznik. Potpora u obliku kredita za carine koja se izračunava i dodjeljuje na toj osnovi može se slobodno prenijeti. Takva potpora također ispunjava uvjete za domaću nabavu i plaćanje poreza na usluge.

         3.7.4.   Zaključak o IEIS-u

               (112)

               IEIS-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit IEIS-a financijski je doprinos Vlade Indije jer će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od carina koji bi u suprotnom dospio na naplatu. Nadalje, kreditom IEIS-a izvoznik ostvaruje korist jer se njime poboljšava njegova likvidnost.

               (113)

               Nadalje, IEIS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. točke (a) Osnovne uredbe.

               (114)

               Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe jer nije u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Posebno, izvoznik nema obvezu doista iskoristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne faktore. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi kojima bi se potvrdilo koji se ulazni faktori koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke (i) i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za ostvarivanje koristi IEIS-a neovisno o tome uvozi li ulazne faktore ili ne. Da bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazivati da su ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne faktore nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla rabiti kao ulazni faktori ipak imaju pravo na koristi iz IEIS-a.

         3.7.5.   Izračun iznosa subvencije

               (115)

               Komisija je izračunala iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju koristi koju ostvaruje primatelj, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, Komisija je dodijelila ovaj iznos subvencije (brojnik) prema izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (116)

               Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,74 % za Dhunseri.

         3.7.6.   Očitovanja o konačnoj objavi

               (117)

               U svojim je očitovanjima o konačnoj objavi društvo Dhunseri tvrdilo da je program istekao i da nije ponovno uključen u novi FTP za razdoblje 2015. – 2020.

               (118)

               Komisija je potvrdila da program nije ponovno uključen u novi FTP te da u skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe ne bi trebalo uvesti mjere u pogledu IEIS-a. Komisija je na odgovarajući način izmijenila ukupnu stopu subvencije koja se primjenjuje na društvo Dhunseri.

         3.8.   Poticaji za istraživanje i razvoj u okviru poreza na dohodak – Income Tax Incentive for Research and Development (ITIRAD)

               (119)

               Komisija je utvrdila da se društvo Reliance koristilo ITIRAD-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

         3.8.1.   Pravna osnova

               (120)

               Detaljni opis ITIRAD-a nalazi se u odjeljku 35.(2.AB) ITA-e.

         3.8.2.   Uvjeti za pristup

               (121)

               Društva koja posluju u području biotehnologije ili u području bilo kakve izrade ili proizvodnje bilo kojeg proizvoda ili stvari navedenih na popisu u Jedanaestom prilogu ispunjavaju uvjete za koristi na temelju ovog programa. Program obuhvaća društva koja se bave proizvodnjom PET-a.

         3.8.3.   Praktična primjena

               (122)

               Za svaki izdatak (osim troška zemljišta ili izgradnje) za interne objekte za istraživanje i razvoj koji odobri Ministarstvo za znanstveno i industrijsko istraživanje Vlade Indije, za potrebe poreza na dohodak odobrava se odbitak iznosa jednakog 200 % stvarno nastalih troškova.

         3.8.4.   Zaključak o ITIRAD-u

               (123)

               ITIRAD-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Porezni odbitak na temelju odjeljka 35.(2.AB) ITA-e predstavlja financijski doprinos Vlade Indije jer smanjuje njezin prihod od poreza na dohodak koji bi inače dospio na naplatu. Nadalje, odbitkom poreza na dohodak društvo ostvaruje korist jer se time poboljšava njegova likvidnost.

               (124)

               Tekstom odjeljka 35.(2.AB) ITA-e dokazuje se da je ITIRAD de iure poseban u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) Osnovne uredbe i da se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere. Uvjeti za pristup ovom programu ne određuju se objektivnim kriterijima koji su neutralni u smislu članka 4. stavka 2. točke (b) Osnovne uredbe. Koristi iz ovog programa dostupne su samo određenim industrijama jer Vlada Indije nije omogućila da on bude dostupan svim sektorima. Takva ograničenja predstavljaju posebnost jer kategorija „skupina industrija” u članku 4. stavku 2. Osnovne uredbe jednako opisuje sektorska ograničenja. Ovo ograničenje nije gospodarske prirode niti horizontalne primjene kao ograničenje broja zaposlenika ili veličine poduzeća.

         3.8.5.   Izračun iznosa subvencije

               (125)

               Komisija je izračunala iznos subvencije na temelju razlike između dospjelog poreza na dohodak za razdoblje ispitnog postupka revizije s primjenom odredbe odjeljka 35.(2.AB) ITA-e i bez nje. Ta se subvencija odnosi na svu prodaju predmetnog proizvoda, domaću i izvoznu. Stoga se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema prometu društva u vezi s predmetnim proizvodom tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (126)

               Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,04 % za Reliance.

         3.8.6.   Očitovanja o konačnoj objavi

               (127)

               U svojim je očitovanjima o konačnoj objavi društvo Reliance tvrdilo da je, usprkos napomeni da se ITIRAD odnosi na svu prodaju predmetnog proizvoda, Komisija upotrijebila samo izvoznu prodaju predmetnog proizvoda kao nazivnik u izračunu stope subvencije za taj program.

               (128)

               Nakon analize tog očitovanja Komisija je na odgovarajući način ponovno izračunala stopu subvencije. Komisija je tako utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,01 % za društvo Reliance.

         3.9.   Program Zapadnog Bengala 1999. – West Bengal Incentive Scheme 1999 (WBIS 1999)

               (129)

               Komisija je utvrdila da se društvo Dhunseri koristilo programom WBIS 1999 tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

         3.9.1.   Pravna osnova

               (130)

               Detaljni opis ovog programa kako ga primjenjuje Vlada Zapadnog Bengala utvrđen je u Obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije Vlade Zapadnog Bengala.

         3.9.2.   Uvjeti za pristup

               (131)

               Društva koja uspostavljaju nova industrijska postrojenja ili znatno proširuju postojeća industrijska postrojenja u zaostalim područjima ispunjavaju uvjete za ostvarivanje koristi prema ovom programu. Međutim, postoji iscrpan popis industrija koje ne ispunjavaju uvjete (negativan popis industrija) kojim se sprječava da društva u nekim područjima poslovanja iskoriste poticaje.

         3.9.3.   Praktična primjena

               (132)

               Država Zapadni Bengal industrijskim poduzećima koja ispunjavaju uvjete odobrava poticaje u obliku brojnih koristi, uključujući izuzeće od središnjeg poreza na promet („CST”) i otpust središnjeg poreza na dodanu vrijednost („CENVAT”) na prodaju gotovih proizvoda kako bi potaknula industrijski razvitak gospodarski zaostalih državnih područja.

               (133)

               Prema ovom programu, društva moraju ulagati u zaostala područja. Ta su područja, koja predstavljaju određene teritorijalne jedinice Zapadnog Bengala, raspoređena prema gospodarskom razvitku u različite kategorije, a razvijena su područja istodobno isključena iz primjene programa poticaja. Glavni je kriterij za utvrđivanje iznosa poticaja veličina ulaganja i područje na kojem je poduzeće smješteno ili će biti smješteno.

         3.9.4.   Zaključak o WBIS-u 1999

               (134)

               Ovim se programom predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. On predstavlja financijski doprinos Vlade Zapadnog Bengala jer se dodijeljenim poticajima, u trenutačnom izuzeću od središnjeg poreza na promet i otpustu središnjeg poreza na dodanu vrijednost na prodaju gotovih proizvoda, smanjuje prihod od poreza koji bi inače dospio na naplatu. Osim toga, tim poticajima društvo ostvaruje korist zato što se njima poboljšava njegova financijska situacija jer se inače dospjeli porezi ne plaćaju.

               (135)

               Nadalje, taj je program regionalno specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 3. Osnovne uredbe jer je dostupan samo određenim društvima koja su ulagala u određena zemljopisna područja unutar jurisdikcije predmetne države. Nije dostupan društvima koja se nalaze izvan tih područja i, osim toga, razina koristi razlikuje se s obzirom na predmetno područje.

               (136)

               Protiv programa WBIS 1999 stoga se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

         3.9.5.   Izračun iznosa subvencije

               (137)

               Komisija je izračunala iznos subvencije na osnovi iznosa poreza na promet i središnjeg poreza na dodanu vrijednost na prodaju gotovih proizvoda koji uobičajeno dospijeva tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, ali koji je ostao neplaćen na temelju tog programa. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, iznos subvencije (brojnik) dodijeljen je na ukupnu prodaju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s izrađenim, proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama.

               (138)

               Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,09 % za Dhunseri.

         3.9.6.   Istek prava na koristi na temelju programa WBIS 1999

               (139)

               Društvo Dhunseri ispunjavalo je uvjete za koristi iz programa tijekom jedanaest godina nakon opsežnog proširenja kapaciteta ispunjavanja uvjeta. To je pravo isteklo i nije obnovljeno u svibnju 2014. Od tog datuma društvo Dhunseri više nema pravo na koristi iz programa.

               (140)

               U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe ne bi trebalo uvesti mjere u odnosu na taj program subvencija.

         4.   IZNOS SUBVENCIJA PROTIV KOJIH SE MOGU UVESTI KOMPENZACIJSKE MJERE

               (141)

               Komisija podsjeća da je marža subvencioniranja utvrđena za društvo Dhunseri Uredbom Vijeća (EZ) br. 1645/2005 bila 13,9 % i da je marža subvencioniranja utvrđena za društvo Reliance Uredbom Vijeća (EZ) br. 906/2011 bila 10,7 %.

               (142)

               Tijekom trenutačne parcijalne privremene revizije Komisija je utvrdila da je iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, izraženih ad valorem, 3,2 % za Dhunseri i 6,2 % za Reliance.

                  Tablica 1.

                  Stope subvencija za pojedinačne programe protiv kojih su uvedene kompenzacijske mjere

                           AAS

                           DDS

                           EPCGS

                           ITIRAD

                           UKUPNO

                           Dhunseri

                           —

                           3,27 %

                           —

                           —

                           3,2 %

                           Reliance

                           4,67 %

                           1,09 %

                           0,43 %

                           0,01 %

                           6,2 %

               (143)

               Komisija podsjeća da se kompenzacijske mjere uvedene na uvoz PET-a iz Indije, koje su trenutačno na snazi, sastoje od specifičnih pristojbi. Komisija je utvrdila da specifične kompenzacijske pristojbe iznose 35,69 EUR po toni za Dhunseri i 69,39 EUR po toni za Reliance.

         5.   TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI U VEZI SA SUBVENCIONIRANJEM

               (144)

               U skladu s člankom 19. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je jesu li se okolnosti u vezi sa subvencioniranjem znatno promijenile tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

               (145)

               Komisija je utvrdila da su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije podnositelji zahtjeva nastavili ostvarivati koristi od subvencija Vlade Indije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Nadalje, stope subvencija utvrđene tijekom trenutačne revizije niže su od onih utvrđenih Uredbom (EZ) br. 1645/2005 odnosno Uredbom (EZ) br. 906/2011. Nema dokaza da će se ukinuti programi protiv kojih su uvedene kompenzacijske mjere niti da će u bliskoj budućnosti biti uvedeni novi programi.

               (146)

               Budući da je dokazano da podnositelji zahtjeva primaju manje subvencioniranja nego ranije i da je vjerojatno da će nastaviti primati subvencije u iznosu manjem od onoga koji je utvrđen u posljednjem ispitnom postupku revizije, zaključuje se da je nastavljanje s postojećim mjerama veće od subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere i koja nanosi štetu te da razina mjera stoga treba biti izmijenjena kako bi se uzeli u obzir novi nalazi.

         6.   PROMJENA IMENA JEDNOG OD PODNOSITELJA ZAHTJEVA

               (147)

               Društvo Dhunseri obavijestilo je Komisiju da je 1. travnja 2014., kao rezultat reorganizacije, njegovo ime promijenjeno na Dhunseri Petrochem Limited.

               (148)

               Društvo je tvrdilo da reorganizacija i promjena imena nemaju bitan utjecaj na trenutačnu reviziju jer je društvo već imalo odjel za čaj i petrokemijski odjel kao dvije odvojene jedinice unutar društva, s dva odvojena računa.

               (149)

               Komisija je ispitala dostavljene informacije i zaključila da promjena imena ni na koji način ne utječe na trenutačne nalaze.

         7.   PONUDE ZA PREUZIMANJE CJENOVNE OBVEZE

               (150)

               Nakon konačne objave i društvo Dhunseri i društvo Reliance dostavili su ponude za preuzimanje cjenovne obveze. Obje su ponude odbijene jer prirodom subvencioniranja nastaje situacija u kojoj bi se primjenom obveze minimalne uvozne cijene dovelo do povećanog subvencioniranja. To je zbog toga što razina subvencioniranja prema DDS-u, kojom se koriste oba društva, ovisi o vrijednosti FOB proizvoda izvezenih prema tom programu. Nadalje, struktura oba društva i njihovih grupacija učinila bi učinkovito praćenje obveze nepraktičnim.

               (151)

               Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora utvrđenim člankom 15. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (13),

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Relevantni redak u tablici koji se odnosi na Dhunseri Petrochem & Tea Limited u članku 1. stavku 2. Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013 zamjenjuje se sljedećim:

                  Zemlja

                  Društvo

                  Kompenzacijska pristojba (EUR/tona)

                  Dodatna oznaka TARIC

                  „Indija

                  Dhunseri Petrochem Limited

                  35,69

                  A585”

   Relevantni redak u tablici koji se odnosi na Reliance Industries Limited u članku 1. stavku 2. Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013 zamjenjuje se sljedećim:

                  Zemlja

                  Društvo

                  Kompenzacijska pristojba (EUR/tona)

                  Dodatna oznaka TARIC

                  „Indija

                  Reliance Industries Ltd

                  69,39

                  A181”

   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 3. kolovoza 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 188, 18.7.2009., str. 93.

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2603/2000 od 27. studenoga 2000. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnom ubiranju privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije, Malezije i Tajlanda i obustavi antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indonezije, Republike Koreje i Tajvana (SL L 301, 30.11.2000., str. 1.).

      (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1645/2005 od 6. listopada 2005. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2603/2000 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom, među ostalim, iz Indije (SL L 266, 11.10.2005., str. 1.).

      (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 193/2007 od 22. veljače 2007. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilentereftalata (PET) podrijetlom iz Indije, nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 18. Uredbe (EZ) br. 2026/97 (SL L 59, 27.2.2007., str. 34.).

      (5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1286/2008 od 16. prosinca 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 193/2007 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilentereftalata podrijetlom iz Indije i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 192/2007 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoze polietilentereftalata podrijetlom iz, među ostalim, Indije (SL L 340, 19.12.2008., str. 1.).

      (6)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 906/2011 od 2. rujna 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 193/2007 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije i Uredbe (EZ) br. 192/2007 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom, između ostalog, iz Indije (SL L 232, 9.9.2011., str. 19.).

      (7)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 559/2012 od 26. lipnja 2012. o obustavljanju parcijalne privremene revizije kompenzacijskih mjera na uvoz polietilentereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim, iz Indije (SL L 168, 28.6.2012., str. 6.).

      (8)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 461/2013 od 21. svibnja 2013. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije nakon revizije po isteku mjere prema članku 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009 (SL L 137, 23.5.2013., str. 1.).

      (9)  Odluka Komisije 2000/745/EZ od 29. studenoga 2000. o preuzimanju obveza vezano uz antidampinške i antisubvencijske postupke u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata (PET-a) podrijetlom iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajvana i Tajlanda (SL L 301, 30.11.2000., str. 88.).

      (10)  Provedbena odluka Komisije 2014/109/EU оd 4. veljače 2014. o stavljanju izvan snage Odluke 2000/745/EZ o preuzimanju obveza vezano uz antidampinške i antisubvencijske postupke u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim zemljama, iz Indije (SL L 59, 28.2.2014., str. 35.).

      (11)  Obavijest o pokretanju postupka parcijalne revizije tijekom važenja kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije (SL C 171, 6.6.2014., str. 11.).

      (12)  Obavijest o pokretanju postupka parcijalne revizije tijekom važenja kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije (SL C 250, 1.8.2014., str. 11.).

      (13)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.).