title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/338 оd 9. ožujka 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               10.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 63/3

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/338
   оd 9. ožujka 2016.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 9. ožujka 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  IL

                  236,2

                  MA

                  100,3

                  TN

                  112,1

                  TR

                  102,5

                  ZZ

                  137,8

                  0707 00 05

                  MA

                  84,5

                  TR

                  159,7

                  ZZ

                  122,1

                  0709 93 10

                  MA

                  66,7

                  TR

                  154,8

                  ZZ

                  110,8

                  0805 10 20

                  EG

                  43,7

                  IL

                  77,0

                  MA

                  53,6

                  TN

                  56,9

                  TR

                  64,2

                  ZZ

                  59,1

                  0805 50 10

                  MA

                  108,5

                  TR

                  88,9

                  ZZ

                  98,7

                  0808 10 80

                  CL

                  93,0

                  CN

                  66,5

                  US

                  152,0

                  ZZ

                  103,8

                  0808 30 90

                  AR

                  145,1

                  CL

                  134,7

                  CN

                  112,4

                  TR

                  153,5

                  ZA

                  90,6

                  ZZ

                  127,3

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1274/2014 оd 28. studenoga 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               29.11.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 344/18

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1274/2014
   оd 28. studenoga 2014.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 28. studenoga 2014.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG
      Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  AL

                  62,5

                  IL

                  45,2

                  MA

                  87,1

                  ZZ

                  64,9

                  0707 00 05

                  AL

                  53,3

                  JO

                  206,0

                  TR

                  133,4

                  ZZ

                  130,9

                  0709 93 10

                  MA

                  36,0

                  TR

                  126,9

                  ZZ

                  81,5

                  0805 20 10

                  MA

                  73,3

                  ZZ

                  73,3

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  TR

                  83,0

                  ZZ

                  83,0

                  0805 50 10

                  TR

                  79,3

                  ZZ

                  79,3

                  0808 10 80

                  BR

                  53,9

                  CA

                  134,8

                  CL

                  82,2

                  NZ

                  96,9

                  US

                  93,7

                  ZA

                  172,4

                  ZZ

                  105,7

                  0808 30 90

                  CN

                  81,0

                  US

                  163,9

                  ZZ

                  122,5

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena Uredba Komisije (EU) br. 436/2011 od 5. svibnja 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 690/2008 o priznavanju zaštićenih područja u Zajednici izloženih posebnim rizicima za zdravlje bilja

text:
               03/Sv. 60

               HR

               Službeni list Europske unije

               242

         32011R0436

               L 118/2

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 436/2011
   od 5. svibnja 2011.
   o izmjeni Uredbe (EZ) br. 690/2008 o priznavanju zaštićenih područja u Zajednici izloženih posebnim rizicima za zdravlje bilja
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1), a posebno njezin članak 2. stavak 1. točku (h),
   uzimajući u obzir zahtjeve koje su podnijele Češka, Grčka, Francuska i Italija,
   budući da:

               (1)

               Uredbom Komisije (EZ) br. 690/2008 (2) određene države članice ili određena područja u državama članicama priznata su kao zaštićena područja u odnosu na određene štetne organizme. U nekim slučajevima priznavanje je odobreno za ograničeno razdoblje kako bi dotična država članica mogla dostaviti potpune podatke koji pokazuju da se dotični štetni organizmi nisu pojavili u državi članici ili dotičnom području ili kako bi ostvarila namjeru iskorjenjivanja dotičnog organizma.

               (2)

               Čitavo državno područje Grčke priznato je kao zaštićeno područje u odnosu na Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer i Ips duplicatus Sahlberg do 31. ožujka 2011.

               (3)

               U 2010. Grčka je provela istraživanja i priopćila Komisiji rezultate u skladu s trećim i petim podstavkom članka 2. stavka 1. točke (h) Direktive 2000/29/EZ. Posjeta stručnjaka Komisije Grčkoj od 24. do 31. siječnja 2011. potvrdila je da je ta država članica nastavila značajno napredovati u odnosu na organiziranje i provođenje tih istraživanja i priopćavanje njihovih rezultata. Unatoč tome, Grčka treba dokazati da je ostvareni napredak održiv.

               (4)

               Prema rezultatima istraživanja provedenih u Grčkoj 2010., samo je jednom nađen Ips cembrae Heer, a ostalih pet dotičnih organizama nije nađeno. Uzimajući u obzir te rezultate i ishod posjete stručnjaka Komisije Grčkoj, primjereno je nastaviti priznavati Grčku kao zaštićeno područje u odnosu na te organizme još tri godine kako bi Grčka imala vremena prikupiti i dostaviti podatke koji potvrđuju da se ti organizmi, uz izuzeće Ips cembrae Heer, ne pojavljuju na njezinom teritoriju i, s obzirom na Ips cembrae Heer, ostvariti namjeru njegovog iskorjenjivanja te prikupiti i dostaviti podatke koji potvrđuju da se taj organizam više na pojavljuje na njezinom teritoriju.

               (5)

               Čitavo državno područje Grčke priznato je kao zaštićeno područje u pogledu virusa citrus tristeza (europski sojevi). Grčka je u svom godišnjem izvješću za 2010. o službenom istraživanju provedenom u pogledu prisutnosti tog štetnog organizma izvijestila o 104 stabla čiji je test na te štetne organizme bio pozitivan u području Argolida. Zapažanja stručnjaka Komisije tijekom njihove posjete Grčkoj od 24. do 31. siječnja 2011. potvrdila su da je virus citrus tristeza (europski sojevi) bio prisutan na tom području barem posljednje tri godine unatoč mjerama iskorjenjivanja koje su poduzela grčka nadležna tijela i koje su se pokazale neučinkovitim. Stoga se virus citrus tristeza (europski sojevi) mora smatrati prisutnim u području Argolida. Stoga dotično područje više ne bi trebalo priznavati kao zaštićeno područje u odnosu na navedeni štetni organizam.

               (6)

               Čitavo državno područje Španjolske priznato je kao zaštićeno područje u pogledu Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. Španjolska je dostavila podatke koji pokazuju da je Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. sada prisutna u autonomnoj zajednici Castilla y León. Mjere poduzete u razdoblju od dvije uzastopne godine, 2009. i 2010., s ciljem iskorjenjivanja tog štetnog organizma, pokazale su se neučinkovitim. Stoga zajednicu Castilla y León više ne bi trebalo priznavati kao zaštićeno područje u odnosu na taj štetni organizam.

               (7)

               Čitavo državno područje Češke, određene regije Francuske (Alsace, Champagne-Ardenne i Lorraine) i jedna regija u Italiji (Basilicata) priznati su kao zaštićena područja u pogledu štetnog organizma grapevine flavescence dorée MLO do 31. ožujka 2011. Podaci koje su dostavile Češka, Francuska i Italija otkad je to priznavanje odobreno pružili su dokaze da taj štetni organizam nije prisutan u dotičnim zaštićenim područjima. Stoga čitavo državno područje Češke, regije Alsace, Champagne-Ardenne i Lorraine u Francuskoj i regiju Basilicata u Italiji treba i dalje priznavati kao zaštićena područja u odnosu na taj organizam.

               (8)

               Italija je zatražila da se regija Sardinija prizna kao zaštićeno područje u pogledu štetnog organizma grapevine flavescence dorée MLO. Na temelju istraživanja provedenih od 2004. do 2010. Italija je dostavila dokaze da dotični štetni organizam nije prisutan u regiji Sardinija unatoč povoljnim uvjetima za njegovo naseljavanje. Međutim, potrebno je provesti daljnja istraživanja. Ta bi istraživanja trebali pratiti stručnjaci pod rukovodstvom Komisije. Stoga Sardiniju treba priznati kao zaštićeno područje u pogledu grapevine flavescence dorée MLO za razdoblje od samo tri godine.

               (9)

               Uredbu (EZ) 690/2008 stoga treba na odgovarajući način izmijeniti.

               (10)

               Trenutačno priznavanje nekih od ovih zaštićenih područja istječe 31. ožujka 2011. Stoga se ova Uredba treba primjenjivati od 1. travnja 2011. kako bi se omogućilo nesmetano priznavanje svih zaštićenih područja.

               (11)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biljno zdravstvo,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog I. Uredbi (EZ) br. 690/2008 mijenja se kako slijedi:

               1.

               u drugom stupcu točaka 4., 5. i 7. do 10. rubrike (a), nakon riječi „Grčka” riječi „(do 31. ožujka 2011.)” zamjenjuju se riječima „(do 31. ožujka 2014.)”.

               2.

               U drugom stupcu točke 2. rubrike (b), nakon riječi „Španjolska” dodaju se riječi („osim autonomne zajednice Castilla y León)”.

               3.

               Rubrika (d) mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u drugom stupcu točke 3., nakon riječi „Grčka” dodaju se riječi „(osim područja Argolida)”;

                           (b)

                           točka 4. zamjenjuje se sljedećim:

                                                   „4.

                                                   Grapevine flavescence dorée MLO

                                       Češka, Francuska (Alsace, Champagne-Ardenne i Lorraine), Italija ((Basilicata) i (Sardinija, do 31. ožujka 2014.))”

         Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Primjenjuje se od 1. travnja 2011.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 5. svibnja 2011.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 169, 10.7.2000., str. 1.

      (2)  SL L 193, 22.7.2008., str. 1.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/338 оd 27. veljače 2017. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               28.2.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 50/45

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/338
   оd 27. veljače 2017.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 27. veljače 2017.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor

            Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  EG

                  232,7

                  MA

                  95,7

                  TR

                  98,6

                  ZZ

                  142,3

                  0707 00 05

                  MA

                  64,9

                  TR

                  199,6

                  ZZ

                  132,3

                  0709 91 00

                  EG

                  113,1

                  ZZ

                  113,1

                  0709 93 10

                  MA

                  55,2

                  TR

                  163,9

                  ZZ

                  109,6

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  46,9

                  IL

                  78,9

                  MA

                  47,0

                  TN

                  49,5

                  TR

                  75,0

                  ZZ

                  59,5

                  0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

                  EG

                  100,8

                  IL

                  125,6

                  MA

                  103,8

                  TR

                  88,3

                  ZZ

                  104,6

                  0805 22 00

                  IL

                  117,0

                  MA

                  97,2

                  ZZ

                  107,1

                  0805 50 10

                  EG

                  82,4

                  TR

                  74,4

                  ZZ

                  78,4

                  0808 30 90

                  CL

                  125,5

                  CN

                  85,6

                  ZA

                  109,7

                  ZZ

                  106,9

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/84 оd 21. siječnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije

text:
               22.1.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 15/54

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/84
   оd 21. siječnja 2015.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Privremene mjere

               (1)

               Europska komisija („Komisija”) uvela je 22. kolovoza 2014. privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije Uredbom Komisije (EU) br. 904/2014 (2) („Privremena uredba”).

               (2)

               Postupak je pokrenut je 29. studenoga 2013. nakon pritužbe koju je 16. listopada 2013. podnijelo društvo Ajinomoto Foods Europe SAS („podnositelj pritužbe”), jedini proizvođač mononatrij-glutamata iz Unije koji stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje mononatrij-glutamata u Uniji.

               (3)

               Kako je utvrđeno uvodnom izjavom 20. Privremene uredbe, ispitnim postupkom u vezi s dampingom i štetom obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („promatrano razdoblje”).

         2.   Daljnji postupak

               (4)

               Nakon objave bitnih činjenica i zaključaka na temelju kojih je uvedena privremena antidampinška pristojba („privremena objava”) nekoliko zainteresiranih strana dostavilo je pisane podneske u kojima su iznijele svoja stajališta o privremenim nalazima. Rasprava je odobrena svim zainteresiranim stranama koje su je zatražile.

               (5)

               Komisija je razmotrila pisana i usmena očitovanja zainteresiranih strana te, prema potrebi, u skladu s tim izmijenila privremene nalaze.

               (6)

               Komisija je obavijestila sve strane o bitnim činjenicama i zaključcima na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije i konačno naplatiti iznose osigurane privremenom pristojbom („konačna objava”). Svim stranama dano je razdoblje u kojem su se mogle očitovati o konačnoj objavi.

               (7)

               Očitovanja koja su dostavile zainteresirane strane razmotrena su i, prema potrebi, uzeta u obzir.

         3.   Uzorkovanje

               (8)

               U nedostatku bilo kakvih primjedaba na uzorkovanje nepovezanih uvoznika potvrđuju se privremeni nalazi iz uvodnih izjava od 7. do 19. Privremene uredbe.

         B.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

               (9)

               Kako je utvrđeno uvodnom izjavom 21. Privremene uredbe, predmetni je proizvod mononatrij-glutamat („MNG”) podrijetlom iz Indonezije, trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2922 42 00 („predmetni proizvod”). MNG je aditiv hrani te se uglavnom upotrebljava kao pojačivač okusa u juhama, bujonima, jelima od ribe i mesa, mješavinama začina i gotovoj hrani. Proizvodi se u obliku bijelog bezmirisnog kristala raznih veličina. MNG se upotrebljava i u kemijskoj industriji za primjenu u neprehrambenim proizvodima kao što su deterdženti. MNG je dostupan u raznim pakiranjima, od paketa za potrošače od 0,5 g do velikih vreća od 1 000 kg. Trgovci na malo prodaju manja pakiranja privatnim potrošačima, a veća pakiranja od 20 kg i više namijenjena su u industrijske svrhe. Osim toga, postoje različiti razredi čistoće. Međutim, ne postoje razlike između obilježja mononatrij-glutamata temeljene na veličini pakiranja ili razredu čistoće.

               (10)

               Budući da nije bilo primjedaba na predmetni proizvod i istovjetni proizvod, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 21. do 25. Privremene uredbe.

         C.   DAMPING

   1.   Uobičajena vrijednost

               (11)

               Budući da nije bilo primjedaba u vezi s uobičajenom vrijednošću, potvrđuju se uvodne izjave od 26. do 31. Privremene uredbe.

         2.   Izvozna cijena

               (12)

               Oba indonezijska proizvođača izvoznika koja surađuju ponovila su tvrdnje da su prodajne cijene koje naplaćuju svojim povezanim društvima u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima te da je, prema tome, određivanje izvozne cijene potrebno temeljiti na prodajnoj cijeni između matičnog društva u Indoneziji i prvog povezanog kupca umjesto na izračunanoj izvoznoj cijeni.

               (13)

               Oba su proizvođača izvoznika poduprla ovu tvrdnju navodeći da nije bilo dokaza u vezi s međusobnom kompenzacijom između proizvoda ili ostalih troškova nastalih između matičnog društva u Indoneziji i njihovih povezanih društava. Stoga se zaključci iz uvodne izjave 37. Privremene uredbe nisu trebali temeljiti na tim elementima.

               (14)

               Osim toga, jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da njegovo povezano društvo u Uniji nije uvoznik nego posrednik koji preprodaje proizvod u Uniji prije carinjenja. Navedeni proizvođač izvoznik stoga je tvrdio da zaključci iz uvodne izjave 37. Privremene uredbe, odnosno da transferna cijena među povezanim društvima nije bila na razini kojom bi se povezanim uvoznicima omogućilo da ostvare razumnu dobit u Uniji, nisu primjenjivi.

               (15)

               Potrebno je napomenuti da je sama činjenica da su izvoznik i uvoznik povezani dovoljna kako bi Komisija smatrala stvarne izvozne cijene nepouzdanima jer je povezanost izvoznika i uvoznika jedan od brojnih razloga zbog kojih se stvarne izvozne cijene mogu smatrati nepouzdanima. Zbog povezanosti dobavljača i uvoznika cijene koje dobavljač naplaćuje svojem povezanom društvu u Uniji transferne su cijene koje nisu rezultat pregovora u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima koji obično prevladavaju među nezavisnim društvima. Osim toga, očito je da troškovi koji proizlaze iz aktivnosti povezanog društva i profitna marža koju to društvo ostvaruje u znatnoj mjeri smanjuju iznos koji prima proizvođač izvoznik s obzirom na to da ih obično snosi uvoznik.

               (16)

               Nadalje, ispitnim postupkom o ovom predmetu otkriveno je da relevantna povezana društva nisu ostvarila održivu profitnu maržu u Uniji. U tom je pogledu najprije potrebno naglasiti da se profitna marža nepovezanog uvoznika koji surađuje nije mogla upotrijebiti jer je bila povjerljiva i stoga je se nije smjelo otkriti konkurentima. Stoga je za referentnu vrijednost upotrijebljena (3) profitna marža koja je upotrijebljena u prethodnom postupku povezanom s drugim kemijskim proizvodom koji proizvodi slična industrija i koji se uvozi u Uniju u sličnim okolnostima kao u ovom predmetu. Ova profitna marža čini najobjektivniji temelj za postizanje zadovoljavajuće procjene izvozne cijene u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima. Upotrijebljena razumna profitna marža iznosila je 5 %. Budući da je dobit koju su ostvarila povezana društva u Uniji znatno niža od tog praga, i s obzirom na neodrživu prirodu takve dobiti, transfernu cijenu nije se moglo smatrati pouzdanom.

               (17)

               Osim toga, pozitivni dokazi da je među povezanim društvima uistinu bilo međusobnih kompenzacija ili određenih troškova koje obično snosi uvoznik, no koje plaća bilo koja strana, nisu nužno potrebni. Kako je prethodno navedeno, te troškove uvijek snosi povezano društvo ako takvo društvo obavlja funkcije prodaje i izvoza. S obzirom na njihovu povezanost, ne može se odbaciti mogućnost da su među povezanim društvima nastali određeni troškovi i da je bilo međusobnih kompenzacija kroz druge proizvode, zbog čega su transferne cijene nepouzdane.

               (18)

               Jednako tako, nije bitno obavlja li povezano društvo u Uniji sve funkcije uvoznika ili obavlja druge funkcije. Bitan čimbenik jest pouzdanost izvozne cijene na razini granice Zajednice. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., trenutačnim ispitnim postupkom otkriveno je da razine cijena među povezanim društvima nisu omogućile povezanim društvima u Uniji da ostvare razumnu profitnu maržu. Nijedan izvoznik nije dostavio dokaze o tome zašto bi ova profitna marža bila neprimjerena i stoga je tvrdnje o njezinoj neprimjerenosti potrebno smatrati nepotkrijepljenima. Tvrdnja da jedno od tih povezanih društava nije obavljalo funkcije uvoznika u Uniji nije opravdana jer, kako je prethodno navedeno, nije bitno koje je točno funkcije društvo obavljalo u Uniji. Osim toga, činjenica da je društvo obavljalo samo neke funkcije uvoznika nužno se odražava u iznosu troškova prodaje, općih i administrativnih troškova („troškovi POA”) povezanih društava, no ne i u upotrijebljenoj profitnoj marži. Osim toga, potrebno je napomenuti da činjenica da povezano društvo obavlja određene aktivnosti prije uvoza ne znači da se izvozna cijena ne može odrediti na temelju preprodajne cijene prvom nezavisnom kupcu uz potrebne prilagodbe provedene u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe.

               (19)

               Nakon konačne objave dva indonezijska proizvođača izvoznika koja surađuju ponovila su tvrdnje povezane s određivanjem izvozne cijene. Jedan proizvođač izvoznik osporavao je nalaze utvrđene u uvodnoj izjavi 15. da je sama činjenica da su izvoznik i uvoznik povezani dovoljna kako bi Komisija smatrala stvarne izvozne cijene nepouzdanima te je tvrdio da bi to bilo protivno članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. Osim toga, isti proizvođač izvoznik tvrdio je da se zaključci utvrđeni u uvodnoj izjavi 17. da određene troškove koje snosi povezano društvo ako takvo društvo obavlja funkcije prodaje i izvoza, ne temelje na činjenicama predmeta. Konačno, ovaj proizvođač izvoznik tvrdio je da Komisija nije u obzir uzela činjenicu da su razine cijena povezanom društvu i onih nezavisnom kupcu u Uniji bile slične.

               (20)

               Drugi proizvođač izvoznik ponovio je tvrdnju da bi trebalo u obzir uzeti njegovu izvoznu cijenu prvom nezavisnom kupcu na granici Unije radi određivanja izvozne cijene pri čemu naglašava da je povezano društvo djelovalo samo kao posrednik te da su, među ostalim, carinjenje proveli nepovezani kupci u Uniji.

               (21)

               U odgovoru na te tvrdnje navodi se da je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe Komisija smatrala da bi na temelju činjenica predmeta trebale biti izračunane izvozne cijene zbog povezanosti izvoznika i povezanih strana. Ispitnim postupkom doista je otkriveno da relevantne povezane strane nisu ostvarile održivu profitnu maržu u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. U tom pogledu, funkcija povezanog društva u Uniji nije relevantna kada se određuje treba li u ovom predmetu izračunati izvozne cijene. Uz to, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 18., činjenica da povezana društva obavljaju samo određene funkcije nije prepreka za primjenu članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe, ali odražava se u nižem iznosu troškova POA koji se odbija od cijene po kojoj se predmetni proizvod prvi put preprodaje nezavisnom kupcu. Konačno, navodi se i da proizvođači izvoznici nisu dostavili nikakve nove činjenične dokaze kojima se bi se ti zaključci mogli preispitati. U pogledu tvrdnje koja se odnosi na sličnu razinu cijena povezanim i nezavisnim kupcima u Uniji, potrebno je napomenuti da je ta tvrdnja navedena u uvodnoj izjavi 37. Privremene uredbe. Istražnim postupkom utvrđeno je da, unatoč sličnim razinama cijena nezavisnim kupcima, transferne cijene među povezanim društvima nisu bile na razini kojom bi se povezanim uvoznicima omogućilo da ostvare održivu dobit u Uniji. Stoga je te tvrdnje potrebno odbaciti.

               (22)

               Stoga je potrebno odbaciti tvrdnje koje se odnose na posezanje za izračunanim izvoznim cijenama u ovom ispitnom postupku.

               (23)

               Ista dva proizvođača izvoznika tvrdila su da bi, budu li izvozne cijene određene unatoč njihovim tvrdnjama iz uvodnih izjava 12. do 14., razumna profitna marža od 5 % upotrijebljena za određivanje izvozne cijene bila precijenjena te da je potrebno upotrijebiti stvarnu profitnu maržu njihovih povezanih društava jer su cijene među povezanim stranama bile na jednakoj razini kao cijene prema nezavisnim kupcima.

               (24)

               Na temelju razmatranja iz uvodnih izjava od 15. do 18. o pouzdanosti transfernih cijena i profitnih marži povezanih društava u Uniji, ovu je tvrdnju potrebno odbaciti. U svakom slučaju, prilagodbe provedene za troškove nastale u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe temeljile su se na vlastitim troškovima POA relevantnih društava i stoga su odražavale aktivnosti tih društava bez obzira na njihove funkcije. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

               (25)

               Jedan od prethodno navedenih proizvođača izvoznika tvrdio je da je, za posebne transakcije s društvom koje nije povezano s proizvođačem izvoznikom, izvoznu cijenu trebalo temeljiti na stvarnoj plaćenoj cijeni ili plativoj cijeni u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. Međutim, Komisija je utvrdila da predmetna prodaja nije bila izvozna prodaja u Uniju. Na temelju toga predmetne transakcije isključene su iz određivanja izvozne cijene. Nakon konačne objave proizvođač izvoznik osporavao je to isključenje na temelju toga da bi Komisija trebala uzeti u obzir svu prodaju predmetnog proizvoda u Uniji koji proizvodi proizvođač izvoznik. Međutim, sva prodaja predmetnom nezavisnom kupcu uzeta je u obzir za određivanje izvozne cijene. Svaka naknadna transakcija tog nezavisnog kupca ne može se uzeti u obzir prvo zato jer to nije izvozna prodaja u smislu članka 2. stavaka 8. i 9. Osnovne uredbe, a drugo postoji rizik od dvostrukog brojanja te prodaje. Na temelju toga tvrdnja proizvođača izvoznika je odbačena.

               (26)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu određivanja izvozne cijene, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 32. do 38. Privremene uredbe.

         3.   Usporedba

               (27)

               Nakon privremene objave dva proizvođača izvoznika koji surađuju osporavali su što se troškovi koji su nastali za prijevoz robe od tvornice do skladišta smatraju internim troškovima logistike, koji stoga ne utječu na usporedivost cijena.

               (28)

               Jedan od proizvođača izvoznika imao je nekoliko skladišta za distribuciju na domaćem tržištu iz kojih je MNG otpreman krajnjim kupcima. Navedeni proizvođač izvoznik tvrdio je da je troškove prijevoza od tvornice do skladišta potrebno smatrati domaćim troškovima vozarine i da ih je potrebno odbiti od uobičajene vrijednosti jer ti troškovi nisu nastali iz izvozne prodaje. Drugi proizvođač izvoznik tvrdio je da se u pojedinim slučajevima trošak prijevoza robe do skladišta može povezati s posebnim računom i time predstavlja izravne troškove prodaje, a taj je trošak uključen u cijenu koja se naplaćuje kupcima, što utječe na usporedivost cijena. Zbog toga ga je potrebno odbiti od uobičajene vrijednosti.

               (29)

               Skladišta se smatraju dijelom poslovnih prostorija proizvođača izvoznika i proizvod je spreman za prodaju tek od trenutka kad se nalazi u skladištu. Udaljenost skladišta od tvornice nije bitna, kao ni to može li se prijevoz od tvornice do skladišta povezati s posebnom transakcijom u domaćoj prodaji s obzirom na to da ti troškovi obično nastaju prije prodaje i stoga ne predstavljaju izravan trošak prodaje koji utječe na usporedivost cijena. Stoga je, na temelju članka 2. stavka 10. točke (e) Osnovne uredbe, tvrdnje u tom smislu potrebno odbaciti.

               (30)

               Nakon privremene objave proizvođač izvoznik koji surađuje i koji je izvozio MNG preko povezanog društva koje se nalazi izvan Unije tvrdio je da njegov izvoz nije potrebno prilagoditi u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. Osnovne uredbe jer povezano društvo izvan Unije nije postupalo kao posrednik i nije poslovalo na temelju provizije. Proizvođač izvoznik jednako je tako tvrdio da marža za predmetno povezano društvo, koja je služila kao temelj provedene prilagodbe, ne utječe na usporedivost cijena jer je Komisija pri određivanju izvozne cijene već odbila razumnu profitnu maržu na razini povezanog društva u Uniji kojom bi se obuhvatile sve profitne marže povezane sa svim transakcijama unutar društva. Proizvođač izvoznik tvrdio je da je, štoviše, od izračunane izvozne cijene potrebno odbiti samo troškove POA povezanog društva izvan Unije.

               (31)

               Ispitnim postupkom utvrđeno je da je povezano društvo koje se nalazi izvan Unije zadržalo maržu za svaku izvoznu prodaju u Uniju. Marža je utjecala na usporedivost cijena jer je zadržana samo za izvoznu prodaju, a ne i za prodaju na domaćem tržištu. Tvrdnja da je profitna marža povezanog društva već obračunana pri izračunu izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe ne može se prihvatiti. Razlog je tome to što prilagodbe iz članka 2. stavka 9. i članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe imaju različite ciljeve, odvojene su, međusobno se razlikuju te su regulirane različitim pozitivnim pravilima. Cilj je članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe odrediti pouzdanu izvoznu cijenu, dok je cilj članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe osigurati usporedivost izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Nakon što je izvozna cijena propisno utvrđena u skladu s člankom 2. stavcima 8. ili 9. Osnovne uredbe, sve se daljnje prilagodbe u okviru članka 2. stavka 10. te uredbe više ne odnose na izvoznu cijenu kao takvu i ni na koji način ne utječu na određivanje uobičajene vrijednosti i izvozne cijene kao takve. Stoga proizvođač izvoznik koji surađuje zanemaruje svrhu prilagodbe iz članka 2. stavka 10. točke i. Osnovne uredbe, a to je izraziti cijenu usporedivu s uobičajenom vrijednošću i ne odrediti izvoznu cijenu kao takvu. Stoga razumnom profitnom maržom odbijenom na temelju članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe nisu obuhvaćene sve moguće marže ostvarene u istom prodajnom kanalu. U pogledu iznosa koji je potrebno prilagoditi, provedena prilagodba odražava maržu koja je stvarno naplaćena između povezanih društava i time stvarno utječe na cijene i usporedivost cijena. Stoga nema razloga da je se zamijeni drugim teoretskim iznosom. Naposljetku, Komisija ima pravo uzeti u obzir činjenicu da povezano društvo koje se nalazi izvan Unije prima uplate (u obliku marže koju je zadržalo povezano društvo na prodaju koju fakturira kupcima u Uniji). Kako bi povezano društvo ispunjavalo uvjete poduzeća koje podliježe porezu na dobit u državi izvan Unije (koja ima znatno nižu stopu poreza na dobit od one u Indoneziji) na ta plaćanja, društvo mora ondje obavljati stvarnu gospodarsku djelatnost. Indonezijski proizvođač izvoznik kao takav ne može istodobno tražiti osiguranje povoljnog fiskalnog tretmana koje je rezultat prisutnosti povezanog društva u državi izvan Unije i gospodarske djelatnosti potonjeg u okviru te nadležnosti, a istodobno tvrditi u kontekstu antidampinškog postupka da to povezano društvo ne obavlja nikakve gospodarske djelatnosti. Stoga je te tvrdnje potrebno odbaciti.

               (32)

               Nakon konačne objave proizvođač izvoznik ponovio je svoje tvrdnje u pogledu prilagodbe marže svojeg povezanog društva i osporavao da zaključci u vezi s porezom trebalo pripadaju kontekstu antidampinškog ispitnog postupka. Proizvođač izvoznik tvrdio je i da ne osporava trgovačke djelatnosti svojeg povezanog društva u predmetnoj trećoj zemlji, već da su one u pogledu predmetnog proizvoda bile ograničene. Nadalje, ponovio je da se djelatnosti povezanog društva jasno razlikuju od posrednikovih i da nije primilo nikakvu proviziju od proizvođača izvoznika u pogledu prodaje u Uniji. Konačno, proizvođač izvoznik ponovio je da je pri izračunu izvozne cijene Komisija već odbila razumnu profitnu maržu na razini povezanog društva u Uniji kojom bi se obuhvatile sve profitne marže povezane sa svim transakcijama unutar društva. U tom pogledu proizvođač izvoznik tvrdio je da bi u slučaju uzastopne prodaje između povezanih društava praksa Komisije doista bila odbijanje samo profitne marže povezanog društva koje prodaje izravno nezavisnom kupcu u Uniji, ali ne i profitnih marži ostalih povezanih društava u istom prodajnom kanalu.

               (33)

               Napominje se da u ovom predmetu prisutnost odvojenog poreznog subjekta može biti znak da povezana strana smještena izvan Unije obavlja značajne gospodarske djelatnosti jer su takve djelatnosti propisane domaćim poreznim zakonom. U ovom predmetu i kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31. Komisija je uzela u obzir činjenicu da predmetni proizvođač izvoznik ima povezanu stranu izvan Unije sa značajnom gospodarskom djelatnosti i činjenicu da je povezana strana izvan Unije oduzela dodatak za svaku prodajnu transakciju predmetnog proizvoda između povezanih strana što je utjecalo na usporedivost cijena za izvoz MNG-a u Uniju. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31. iznos na kojem se temeljila prilagodba odražavao je stvarni provjereni dodatak naplaćen između povezanih društava te je stoga i precizno odražavao djelatnosti povezanog društva. Stoga je te tvrdnje potrebno odbaciti.

               (34)

               Nakon privremene objave isti je proizvođač izvoznik iznio primjedbu na prilagodbu provedenu u odnosu na provizije plaćene na izvoznu cijenu tvrdeći da iste nisu bile izravni troškovi prodaje, već da su plaćene na mjesečnoj bazi i da time nisu povezane s posebnom transakcijom u prodaji te da ne utječu na usporedivost cijene. Navedeni proizvođač izvoznik tvrdio je da su plaćene provizije imale utjecaj samo među povezanim društvima i da stoga članak 2. stavak 10. točka i. Osnovne uredbe nije primjenjiv. Proizvođač izvoznik jednako je tako tvrdio, na temelju pretpostavke da se njega i povezano društvo smatra jedinstvenim gospodarskim subjektom, da transfer novca unutar navedenog gospodarskog subjekta ne predstavlja trošak ili prihod tog gospodarskog subjekta.

               (35)

               Ispitnim postupkom utvrđeno je da su prema „sporazumu o provizijama” između proizvođača izvoznika i njegova povezanog društva provizije dospijevale za plaćanje kad bi proizvođač izvoznik u Indoneziji prodavao izravno nezavisnim kupcima na tržištu Unije (umjesto kroz svoje povezano društvo). Plaćena provizija bila je izravno povezana s neto prodajnom vrijednošću. Posljedično, izravna veza između prodaje i plaćene provizije utjecala je na usporedivost cijena prema članku 2. stavku 10. točki i. Osnovne uredbe.

               (36)

               Naposljetku, pretpostavka da su se povezana društva razmatrala kao jedinstveni gospodarski subjekt netočna je. Ispitnim postupkom utvrđeno je da je proizvođač izvoznik imao vlastiti, u potpunosti funkcionalan odjel za izvoz i nije bilo dupliciranja poslova povezanih s izvozom između proizvođača izvoznika i povezanog uvoznika. Stoga, povezano društvo ne može se smatrati unutarnjim prodajnim odjelom i navedene je tvrdnje potrebno odbaciti.

               (37)

               Umjesto toga, u slučaju prilagodbe izvoznih cijena na temelju članka 2. stavka 10. točke i. Osnovne uredbe proizvođač izvoznik tvrdio je da je iznos plaćenih provizija isto tako potrebno isključiti iz prodajnih, općih i administrativnih troškova povezanog društva koji su odbijeni od preprodajne cijene za prvog nezavisnog kupca u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe, pri određivanju pouzdane izvozne cijene sve troškove nastale između uvoza i preprodaje potrebno je odbiti od preprodajne cijene za prvog nezavisnog kupca u Uniji te ne postoji pravna osnova za nadoknadu tih troškova kroz bilo koji prihod kako zahtijeva proizvođač izvoznik. Osim toga, prodajni, opći i administrativni troškovi povezanog društva u Uniji odnosili su se na drukčiji kanal prodaje (tj. preko povezanog kupca) nego prihod od provizije koja se odnosila na kanal prodaje nepovezanim kupcima. Naposljetku, prilagodba marže na temelju članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe i određivanje izvozne cijene na temelju istog članka 2. stavaka 8. ili 9. predviđene su u različite svrhe i predstavljaju dvije različite faze analize dampinga.

               (38)

               Nakon konačne objave proizvođač izvoznik ponovio je svoje tvrdnje koje se odnose na proviziju opisanu u uvodnoj izjavi 35. i tvrdio da je proturječno s jedne strane smatrati transferne cijene između povezanih strana nepouzdanima, a s druge strane prilagođavati izvoznu cijenu na temelju sporazuma o provizijama između povezanih strana. Proizvođač izvoznik je nadalje osporavao nalaze utvrđene u uvodnoj izjavi 35. da je plaćena provizija bila izravno povezana s neto prodajnom vrijednošću te da je stoga izravna veza između prodaje i plaćene provizije utjecala je na usporedivost cijena jer se plaćala jednom mjesečno i pojedinosti izračuna provizije nisu otkriveni između stranaka.

               (39)

               Proizvođač izvoznik nije niti potkrijepio daljnje tvrdnje niti je dostavio bilo kakve dodatne činjenične informacije u prilog svojoj izjavi kojima bi se mogli promijeniti prethodno navedeni zaključci. Stoga se potvrđuju zaključci utvrđeni u uvodnim izjavama od 35. do 37.

               (40)

               Nakon privremene objave jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je potrebno provesti prilagodbu uobičajene vrijednosti za troškove poticaja i promidžbe. Taj proizvođač izvoznik tvrdio je da ti troškovi nisu nastali iz izvozne prodaje u Uniju, no da su imali izravan utjecaj na cijene domaće prodaje. Kako bi potkrijepio tu tvrdnju, proizvođač izvoznik tvrdio je da bi se barem u pojedinim slučajevima te troškove moglo povezati s posebnim transakcijama u domaćoj prodaji. Naposljetku, taj proizvođač izvoznik tvrdio je da su troškovi poticaja i promidžbe odražavali različite razine trgovine na domaćem tržištu (na kojem se MNG prodavao izravno trgovcima na malo) s jedne strane i prodaje Uniji (trgovcima i distributerima) s druge strane.

               (41)

               Ispitnim postupkom utvrđeno je da su troškovi poticaja i promidžbe uglavnom bili povezani s računima klijenata, a ne s posebnim prodajnim transakcijama. Poticaji i troškovi promidžbe nastali su neovisno o tome je li proizvod na kraju prodan ili nije. Povrh toga, ispitnim postupkom utvrđeno je da se troškovi za koje se tvrdilo da su povezani s posebnom prodajnom transakcijom zapravo nisu odražavali u cijeni. Na temelju toga zaključeno je da poticaji i troškovi promidžbe nisu utjecali na cijene i usporedivost cijena te da je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

               (42)

               Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da je MNG velikih kristala (veličina otvora sita) imao različita fizikalna svojstva i da se prodavao na različitoj razini trgovine u usporedbi s MNG-om koji se izvozio u Uniju. Proizvođač izvoznik stoga je tvrdio da bi MNG velikih kristala trebalo isključiti iz određivanja uobičajene vrijednosti.

               (43)

               Ispitnim postupkom utvrđeno je da postoji nekoliko veličina otvora sita: za prah, za sitne čestice, mali, obični i veliki. Sve veličine otvora sita dio su područja primjene proizvoda jer imaju ista osnovna svojstva i krajnju upotrebu te su međusobno zamjenjive. Stoga je sve vrste proizvoda potrebno uključiti u određivanje uobičajene vrijednosti. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da veličine otvora sita nisu utjecale na troškove.

               (44)

               Daljnjim je ispitnim postupkom utvrđeno da su kupci na domaćem tržištu koji su kupovali MNG velikog otvora sita jednako tako kupovali MNG ostalih veličina. Nije bilo dokaza da je utvrđena razlika u cijeni za MNG velikog otvora sita bila povezana s fizikalnim svojstvima ili razinom trgovine jer je bilo moguće povezati ovu razliku u cijeni s ostalim elementima poput kupaca i kupljenih količina. Osim toga, proizvođač izvoznik nije naveo navodnu razliku u fizikalnim svojstvima. Stoga je tvrdnje iznesene u tom pogledu potrebno odbaciti.

               (45)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s usporedbom, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 39. do 46. Privremene uredbe.

         4.   Dampinške marže

               (46)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba, potvrđuje se metodologija upotrijebljena za izračun dampinških marži, kako je utvrđeno uvodnim izjavama 47. i 48. Privremene uredbe.

               (47)

               Uzimajući u obzir izuzimanje određenih transakcija iz postupka određivanja izvozne cijene jednog proizvođača izvoznika kako je opisano u uvodnoj izjavi 25. te s obzirom na to da nije bilo drugih primjedaba, konačne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

                           Društvo

                           Dampinška marža

                           PT. Cheil Jedang Indonesia

                           7,2 %

                           PT. Miwon Indonesia

                           13,3 %

                           Sva ostala društva

                           28,4 %

         D.   ŠTETA

   1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

               (48)

               Zainteresirane strane ponovile su da bi Komisija trebala isključiti proizvođača iz Unije koji surađuje iz industrije Unije zbog nesuradnje proizvođača izvoznika u Indoneziji koji je povezan s njim. Navedeno je da bi taj odnos mogao utjecati na sliku o šteti.

               (49)

               Predmetne strane nisu dostavile nikakve nove podatke ili dokaze o navedenom pitanju. Posebno nisu potkrijepile svoju tvrdnju u kojoj mjeri se moglo utjecati na sliku o šteti. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 53. Privremene uredbe, u ovom slučaju nema potrebe za isključivanjem proizvođača iz Unije koji surađuje iz industrije Unije unatoč njegovoj povezanosti s proizvođačem izvoznikom iz Indonezije koji ne surađuje jer je taj jedini proizvođač iz Unije u potpunosti surađivao s Komisijom tijekom ispitnog postupka te je u cijelosti provjeren. Dakle, to što indonezijski proizvođač izvoznik nije surađivao tijekom ispitnog postupka nije utjecalo na provođenje ispitnog postupka. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

               (50)

               Nakon objave predmetne strane ponovile su svoju tvrdnju da bi proizvođača iz Unije koji surađuje trebalo isključiti iz industrije Unije zbog nesuradnje proizvođača izvoznika u Indoneziji koji je povezan s njim. Te su strane tvrdile da je nesuradnja povezanog proizvođača izvoznika u Indoneziji mogla utjecati na sliku o šteti nanesenoj industriji Unije. U biti, tvrdile su da se o cijenama MNG-a pregovara na svjetskoj razini i da je zbog povezanosti postojao rizik međusobne kompenzacije koji se sastoji u snižavanju cijena kupcima na tržištu Unije i naplaćivanju viših cijena na tržištu trećih zemalja. Nesuradnjom u ispitnom postupku povezani proizvođači izvoznik u Indoneziji Komisiji bi oduzeo mogućnost provjere je li bilo međusobne kompenzacije.

               (51)

               Predmetne strane ograničile su se na iznošenje tvrdnje bez da su je potkrijepile bilo kakvim stvarnim dokazima. U svakom slučaju, u pogledu cijena koje proizvođač iz Unije naplaćuje svojim kupcima na tržištu Unije, a koje su provjerene tijekom ispitnog postupka, nije bilo naznaka da su te cijene snižene radi međusobne kompenzacije. Naprotiv, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100. Privremene uredbe, cijene uvoza iz Indonezije smanjile su se za 8 % tijekom promatranog razdoblja što je dovelo do pritiska na cijene na tržištu Unije tako da industrija Unije ne bi mogla povisiti svoje cijene u skladu s povećanjem troškova. Stoga je industrija Unije u cjelini bila prisiljena smanjiti svoje cijene tijekom promatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               (52)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u odnosu na definiciju industrije Unije i proizvodnje Unije, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava 50. i 51. Privremene uredbe.

         2.   Potrošnja u Uniji

               (53)

               Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da je opis razvoja potrošnje u Uniji u uvodnoj izjavi 55. Privremene uredbe bio nepotpun. Navedena strana posebno je tvrdila da je smanjenje potrošnje od FG 2010./2011. do FG 2011./2012. bilo posljedica činjenice da je uvoz iz Vijetnama zamijenjen jeftinijim uvozom iz Indonezije i da su, stoga, kupci u Uniji, koji nisu očekivali daljnje povećanje cijena, prodavali svoje prikupljene zalihe, a učinak toga bilo je smanjenje ukupne količine prodaje u Uniji.

               (54)

               Okolnosti koje je opisala predmetna zainteresirana strana podudarale su se sa zaključcima iz uvodne izjave 55. Privremene uredbe da je smanjenje potrošnje između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. uglavnom bilo posljedica smanjenja prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Točnije, između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. smanjili su se i prodaja industrije Unije i uvoz iz trećih zemalja. Međutim, dok se ukupni uvoz smanjio za samo 2 % (vidjeti uvodnu izjavu 107. Privremene uredbe), količina prodaje industrije Unije smanjila se za 16 % (uvodna izjava 72. Privremene uredbe). Do smanjenja količine prodaje iz industrije Unije došlo je u istom trenutku kao i do smanjenja količine proizvodnje industrije Unije kako je prikazano u tablici u uvodnoj izjavi 68. Privremene uredbe.

               (55)

               Međutim, kako je prikazano u tablici u uvodnoj izjavi 104. Privremene uredbe, uvoz iz Vijetnama povećao se između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., suprotno tvrdnjama predmetne zainteresirane strane, dok se uvoz iz ostalih trećih zemalja, poput Brazila, smanjio za skoro 60 % tijekom istog razdoblja. Nalazi stoga nisu potvrdili pretpostavku da je uvoz iz Vijetnama zamijenjen uvozom iz Indonezije.

               (56)

               Osim toga, predmetna strana nije potkrijepila tvrdnju da su korisnici prikupili zalihe prije predmetnog razdoblja i da su ih prodavali u većim količinama kada se povećao uvoz iz Indonezije. Te tvrdnje jednako tako nije bilo moguće potvrditi tijekom ispitnog postupka. Stoga je tvrdnje zainteresirane strane u tom pogledu potrebno odbaciti.

               (57)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u odnosu na potrošnju Unije, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 52. do 55. Privremene uredbe.

         3.   Uvoz iz predmetne zemlje

               (58)

               Budući da nije bilo primjedaba u vezi s uvozom iz predmetne zemlje, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 56. do 66. Privremene uredbe.

         4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (59)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da iako su se količina proizvodnje i iskorištenost kapaciteta smanjili tijekom promatranog razdoblja, to je bilo isključivo posljedica znatnog povećanja prije tog razdoblja. Navedena strana stoga je tvrdila da se smanjenje tijekom promatranog razdoblja nije trebalo smatrati negativnim razvojem i da bi ne dovelo do štete. Međutim, samo se kretanja utvrđena tijekom promatranog razdoblja obično uzimaju u obzir pri ocjenjivanju razvoja pokazatelja štete. U ovom slučaju nije bilo opravdanog razloga za odstupanje od te prakse i ocjenjivanje razvoja pokazatelja štete tijekom produženog razdoblja. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

               (60)

               Ista zainteresirana strana tvrdila je da je moguće uključivanje nusproizvoda moglo napuhati troškove proizvodnje industrije Unije, što bi jednako tako utjecalo na profitabilnost. Ta je tvrdnja bila netočna. Troškovi proizvodnje industrije Unije, uključujući nusproizvode, podvrgnuti su provjeri te su u zadovoljavajućoj mjeri utvrđene cjelovitost i točnost troškova. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

               (61)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s razvojem pokazatelja štete, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 67. do 93. Privremene uredbe.

         5.   Zaključak o šteti

               (62)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da nisu svi pokazatelji štete ukazivali na negativno kretanje i da postojanje negativnog kretanja kod samo nekoliko pokazatelja štete nije dovoljno za zaključak da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu.

               (63)

               U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ne moraju svi pokazatelji štete imati negativno kretanje da bi se zaključilo postojanje štete. Nadalje, tvrdnja je bila netočna jer se ispitnim postupkom pokazalo da su se gotovo svi pokazatelji štete kretali negativno tijekom promatranog razdoblja. Stoga je te tvrdnje potrebno odbaciti.

               (64)

               S obzirom na prethodno navedeno i u nedostatku drugih primjedaba, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 94. do 96. Privremene uredbe da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         E.   UZROČNOST

   1.   Učinak dampinškog uvoza

               (65)

               Jedna strana tvrdila je da, s obzirom na nalaz iz uvodne izjave 66. Privremene uredbe prema čemu je ponderirana prosječna marža obaranja cijena indonezijskog uvoza iznosila između 0 % i 5 % tijekom razdoblja ispitnog postupka, navedeni uvoz nije mogao prouzročiti štetu koju je pretrpjela industrija Unije jer nije mogao vršiti nikakav pritisak na cijene na tržištu Unije.

               (66)

               Ta tvrdnja nije bila potkrijepljena činjenicama utvrđenima ispitnim postupkom. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 99. i 100. Privremene uredbe, dampinški uvoz iz Indonezije znatno se povećao tijekom promatranog razdoblja, u smislu apsolutne vrijednosti i u smislu tržišnog udjela. Do tog je povećanja došlo kad i do smanjenja količine prodaje i tržišnog udjela industrije Unije. Uvoz tih znatnih količina prisilio je industriju Unije da smanji svoje prodajne cijene kako bi ih uskladila s razinama cijena indonezijskog uvoza. Posljedica toga bile su zapravo niske marže obaranja cijene. Međutim, industrija Unije istodobno nije bila u mogućnosti odrediti svoje cijene u skladu s povećanjem troškova što je dovelo do znatnog smanjenja njezine profitabilnosti tijekom promatranog razdoblja. To potvrđuje visina utvrđenih dampinških marža štete raspona između 24,9 % i 47,0 % kako je navedeno u uvodnoj izjavi 125. u nastavku. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

               (67)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu učinka dampinškog uvoza, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava 98. do 101. Privremene uredbe.

         2.   Učinak drugih čimbenika

   2.1.   Učinak uvoza iz Kine

               (68)

               Dvije zainteresirane strane tvrdile su da je, suprotno zaključcima iz uvodne izjave 103. Privremene uredbe, kineski uvoz imao negativan učinak na prodajne cijene industrije Unije i da je time pridonio znatnoj šteti.

               (69)

               U smislu apsolutne vrijednosti količina kineskog uvoza ostala je na niskim razinama tijekom promatranog razdoblja kako je navedeno u uvodnoj izjavi 102. Privremene uredbe. Nadalje, uzimajući u obzir antidampinške pristojbe, uvozne cijene bile su na višim razinama od prodajnih cijena industrije Unije i jednako su tako bile više od uvoznih cijena indonezijskog uvoza. Tvrdnja da je kineski uvoz pridonio znatnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije bila je odbijena s obzirom na količine uvoza i razine uvoznih cijena iz Kine.

               (70)

               Stoga su potvrđeni zaključci iz uvodnih izjava od 102. do 103. Privremene uredbe.

         2.2.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

               (71)

               Budući da nije bilo primjedaba u odnosu na učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 104. do 108. Privremene uredbe.

         2.3.   Razvoj potrošnje u Uniji

               (72)

               Nakon privremene objave, jedna zainteresirana strana tvrdila je da je do smanjenja prodaje industrije Unije došlo istodobno kad i do smanjenja potrošnje u Uniji što je, stoga, bio glavni uzrok znatne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

               (73)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 109. Privremene uredbe, smanjenje potrošnje iznosilo je samo 2 %, dok je smanjenje prodaje industrije Unije iznosilo 17 % tijekom promatranog razdoblja. Stoga smanjenje potrošnje ne objašnjava mnogo veće smanjenje količine prodaje. Povrh toga, uvoz iz Indonezije povećao se unatoč sve manjoj potrošnji. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

               (74)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u odnosu na navedeno, potvrđeni su zaključci iz uvodne izjave 109. Privremene uredbe.

         2.4.   Izvozni rezultati industrije Unije

               (75)

               Budući da nije bilo nikakvih primjedaba u pogledu učinka izvoznih rezultata industrije Unije, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 110. do 112. Privremene uredbe.

         2.5.   Navodni nedostatci industrije Unije

               (76)

               Nakon privremene objave, dvije strane ponovile su tvrdnju da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica navodnih nedostataka svojstvenih proizvodnom postupku industrije Unije, uključujući neučinkovitu upotrebu resursa industrije Unije.

               (77)

               Te strane nisu navele posebnu narav navodnih nedostataka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe, tijekom ispitnog postupka nisu pronađeni mogući nedostaci industrije Unije i te su tvrdnje stoga odbačene.

               (78)

               Nakon objave zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje u pogledu neučinkovitosti industrije Unije. U vezi s time predmetna strana tvrdila je da nisu ispitani učinci zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja, integracije njegova bivšeg povezanog društva, povećanja troškova rada i nadolazećih važnih ulaganja na stanje industrije Unije.

               (79)

               Suprotno tim tvrdnjama, Komisija je zaista analizirala prethodno navedene čimbenike kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od 94. do 96. (zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja), 89. i 90. (integracija bivšeg povezanog društva), 91. (troškovi rada) te 82. i 83. (ulaganja) u nastavku, ali nije utvrđena nikakva moguća neučinkovitost industrije Unije. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

               (80)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u odnosu na prethodno navedeno, potvrđeni su zaključci iz uvodne izjave 113. Privremene uredbe.

         2.6.   Financijska kriza

               (81)

               Budući da nije bilo nikakvih primjedaba u pogledu učinka financijske krize, potvrđeni su zaključci iz uvodne izjave 114. Privremene uredbe.

         2.7.   Ulaganja i regulatorni sigurnosni zahtjevi EU-a

               (82)

               Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da su štetu prouzročile velike razine ulaganja industrije Unije. Ta je strana tvrdila da nije važno jesu li ulaganja bila potrebna ili nisu jer je potrebno analizirati samo njihov učinak na stanje industrije Unije i posebno njihove učinke na profitabilnost industrije Unije.

               (83)

               Navedena strana nije objasnila u kojoj su mjeri ulaganja industrije Unije utjecala na njezinu profitabilnost. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 116. Privremene uredbe, ulaganja industrije Unije temeljila su se na opravdanim poslovnim odlukama i nisu se mogla smatrati neprimjerenima. Osim toga, troškovi ulaganja s vremenom se amortiziraju i kao takvi nisu imali znatan utjecaj na profitabilnost industrije Unije. Stoga su tvrdnje zainteresirane strane u tom pogledu odbačene.

               (84)

               Nakon objave zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje da su štetu prouzročili regulatorni sigurnosni zahtjevi i visoka razina ulaganja koja je provela industrija Unije kako bi ispunila takve zahtjeve. Isto tako je ponovila da je nebitno što su te odluke razumne poslovne odluke i da je analiza trebala uzeti u obzir samo učinak na profitabilnost. Tvrdi se da je u tom pogledu nebitna i činjenica da su troškovi ulaganja amortizirani tijekom vremena.

               (85)

               Suprotno tim tvrdnjama, kod procjene se učinak ulaganja industrije Unije na profitabilnost uzeo u obzir. Amortizacija troškova ulaganja je troškovni čimbenik bitan za utvrđivanje profitabilnosti te se stoga morao uzeti u obzir. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               (86)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s učincima ulaganja i regulatornim sigurnosnim zahtjevima EU-a, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava 115. i 116. Privremene uredbe.

         2.8.   Trošak sirovina i drugi troškovi

   2.8.1.   Trošak proizvodnje

               (87)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se profitabilnost smanjila zbog usporednog općenitog povećanja troškova proizvodnje. Stoga je šteta uzrokovana tim povećanjem troškova proizvodnje, a ne uvozom iz Indonezije.

               (88)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100. Privremene uredbe, povećanje troškova proizvodnje nije se moglo odraziti u prodajnoj cijeni zbog pritiska na cijene koji je vršio indonezijski uvoz MNG-a. Smanjena profitabilnost stoga je uglavnom bila posljedica povećanja dampinškog uvoza i tu je tvrdnju potrebno odbaciti.

         2.8.2.   Integracija bivšeg povezanog društva

               (89)

               Ista je zainteresirana strana tvrdila da učinci integracije bivšeg povezanog društva na profitabilnost industrije Unije nisu bili dovoljno analizirani. Ta je strana tvrdila da je integracija imala negativan utjecaj na profitabilnost i da je time prouzročila štetu koju je pretrpjela industrija Unije.

               (90)

               Komisija je nadalje ispitala učinke integracije bivšeg povezanog društva na odgovarajuće pokazatelje štete poput troškova proizvodnje, zaposlenosti, ulaganja i profitabilnosti. Napominje se da je predmetno povezano društvo bilo uključeno samo u prodaju predmetnog proizvoda. Utvrđeno je da je industrija Unije bila profitabilna tijekom financijske godine za vrijeme koje je provedena integracija (FG 2011./2012.). Sljedeće financijske godine (FG 2012./2013.) profitabilnost je zabilježila negativno kretanje. Međutim, do toga je došlo istodobno kad i do povećanja količine uvoza iz Indonezije koji se tijekom iste godine udvostručio. Na temelju toga analizom nije potvrđeno da je integracija bivšeg povezanog društva imala znatan negativan utjecaj na profitabilnost i stoga je potrebno odbaciti tvrdnje iznesene u vezi s time.

         2.8.3.   Troškovi rada

               (91)

               Nekoliko strana tvrdilo je da povećanje troškova rada prouzročilo štetu koju je pretrpjela industrija Unije. Dok je povećanje ukupnih troškova jednako tako bilo posljedica povećanja troškova rada tijekom razmatranog razdoblja, ispitnim postupkom utvrđeno je da utjecaj povećanja troškova rada na ukupan trošak proizvodnje nije bio znatan (točne brojke nisu navedene zbog povjerljivosti). Zbog toga se znatnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije ne može smatrati posljedicom povećanja troškova rada i potrebno je odbaciti tvrdnje iznesene u vezi s time.

               (92)

               Nakon objave zainteresirana strana tvrdila je da se troškovi rada ne bi trebali procjenjivati izolirano, već da je trebalo razmotriti i utjecaj povećanja različitih troškovnih elemenata u cjelini.

               (93)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 87. i 88., Komisija je procijenila povećanje troškova proizvodnje u cjelini te se stoga tvrdnja iznesena u tom pogledu odbacuje.

         2.8.4.   Zatvaranja radi radova održavanja

               (94)

               Nakon privremene objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da se smanjenje proizvodnje i prodaje moglo pripisati zatvaranjima radi radova održavanja industrije Unije koja su prouzročila smanjenje količine prodaje. Stoga se smanjenje proizvodnje i količine prodaje industrije Unije ne bi trebalo pripisati uvozu iz Indonezije.

               (95)

               Ispitnom postupkom utvrđeno je da je do smanjenja proizvodnje između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka zaista došlo istodobno kad i do produljenog zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja koje je, međutim, izvršeno samo kako bi se pokušale smanjiti velike količine zaliha koje su bile posljedica smanjenja prodaje prethodnih godina tijekom promatranog razdoblja.

               (96)

               Stoga je smanjenje proizvodnje i prodaje bilo posljedica povećanja dampinškog uvoza MNG-a iz Indonezije i tu je tvrdnju potrebno odbaciti.

               (97)

               Nakon objave druga zainteresirana strana ponovila je svoju tvrdnju da se šteta mogla pripisati zatvaranju proizvodnje radi radova održavanja i da nije bitno jesu li ta zatvaranja bila potrebna ili ne. Ta strana tvrdi da je samo utjecaj tih zatvaranja na profitabilnost industrije Unije trebalo uzeti u obzir.

               (98)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 95. i 96., zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja posljedica su smanjenja prodaje koje je pak posljedica povećanja dampinškog uvoza iz Indonezije. Stoga je uvoz iz Indonezije zaista prouzročio zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja te se ne može procijeniti izolirano niti se može smatrati da je prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između tog uvoza i nanesene štete. Stoga je tvrdnja predmetne zainteresirane strane odbačena.

         2.8.5.   Amortizacija indonezijske rupije

               (99)

               Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da je amortizacija indonezijske rupije između siječnja 2012. i siječnja 2014. dala proizvođačima izvoznicima komparativnu prednost nepovezanu s njihovim odlukama o određivanju cijena. Ta je strana tvrdila da je potrebno ispitati utjecaj tog čimbenika.

               (100)

               U tom se pogledu podsjeća da se vjerojatan učinak dampinškog uvoza na cijene industrije Unije zapravo ispituje utvrđivanjem obaranja, pada i sprečavanja rasta cijena. U tu se svrhu uspoređuju dampinške izvozne cijene i prodajne cijene industrije Unije pri čemu se katkad izvozne cijene upotrijebljene za izračun štete trebaju pretvoriti u drugu valutu kako bi se dobila usporediva osnova. Stoga se primjenom deviznih tečajeva u tom kontekstu osigurava samo da je razlika u cijeni utvrđena na usporedivoj osnovi. Slijedom toga očito je da se u ovom slučaju devizni tečaj ne može smatrati čimbenikom koji nanosi štetu industriji Unije jer se isti ne može odvojiti od uvoza. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

         2.8.6.   Zaključci

               (101)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s učinkom troškova sirovina i drugih troškova, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 117. do 120. Privremene uredbe.

         3.   Zaključak o uzročnosti

               (102)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s uzročnosti, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 121. do 125. Privremene uredbe.

         F.   INTERES UNIJE

   1.   Interes industrije Unije

               (103)

               Budući da nije bilo primjedaba u odnosu na interes industrije Unije, potvrđene su uvodne izjave od 127. do 129. Privremene uredbe.

         2.   Interes uvoznika/trgovaca

               (104)

               Budući da nije bilo primjedaba u odnosu na interes nepovezanih uvoznika i trgovaca, potvrđene su uvodne izjave od 130. do 132. Privremene uredbe.

         3.   Interes korisnika

               (105)

               Nakon privremene objave jedan korisnik ponovio je svoju tvrdnju iz uvodne izjave 140. Privremene uredbe prema kojoj se očekuje znatno povećanje potrošnje MNG-a u Uniji, posebno zbog zabrane EU-a koja se odnosi na fosfate i druge spojeve fosfora koje će navodno zamijeniti MNG koji se upotrebljava u neprehrambenom sektoru. Isti je korisnik jednako tako tvrdio da bi kapacitet industrije Unije bio nedovoljan za opskrbu rastuće potražnje na tržištu Unije. Ta strana tvrdila je i da bi industrija Unije imala koristi od povećanja potrošnje jer bi mogla povećati svoju količinu prodaje. Isti korisnik ponovio je tvrdnju da ne bi bilo dovoljno alternativnih izvora opskrbe, posebno zbog toga što su proizvođači u ostalim trećim zemljama dio iste grupacije kao i industrija Unije i stoga ne opskrbljuju tržište Unije.

               (106)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 141. Privremene uredbe, teško je predvidjeti na koji će način novi regulatorni okvir u Uniji koji se odnosi na zabranu fosfata i spojeva fosfora utjecati na industriju Unije. Predmetna strana jednako tako nije dostavila nikakve podatke ni dokaze o tome hoće li se i u kojoj mjeri zbog toga povećati potražnja MNG-a u Uniji.

               (107)

               Ispitnim postupkom utvrđeno je da je industrija Unije imala raspoloživ rezervni kapacitet i da bi mogla povećati svoju količinu proizvodnje te omogućiti opskrbu povećane potražnje na tržištu Unije, barem djelomično. Ukupni kapacitet Unije premašio je ukupnu potrošnju u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (108)

               Što se tiče alternativnih izvora opskrbe, i kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 147. Privremene uredbe, ispitnim postupkom utvrđeno je da se MNG proizvodio u nekoliko trećih zemalja. Na početku promatranog razdoblja, odnosno tijekom FG 2010./2011., tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja (npr. Brazila, Vijetnama i Koreje) bio je znatan i smanjio se tek nakon povećanja jeftinog uvoza iz Indonezije. Ispitnim postupkom jednako je tako utvrđeno da je nekoliko trećih zemalja imalo dobavljače koji nisu pripadali istoj grupaciji kao industrija Unije. Uvoz iz ostalih trećih zemalja mogao bi se nastaviti ako se ponovno uspostave ravnopravni uvjeti na tržištu Unije.

               (109)

               Stoga je tvrdnje iznesene u tom pogledu potrebno odbaciti.

               (110)

               Nakon konačne objave ista zainteresirana strana ponovila je svoju tvrdnju da će se potražnja za MNG-om u Uniji znatno povećati zbog predstojeće zabrane fosfata i da industrija Unije neće moći udovoljiti toj rastućoj potražnji u Uniji. Međutim, predmetna strana nije dostavila nikakve nove podatke ili konkretne dokaze te je stoga ta tvrdnja odbačena.

               (111)

               Ista zainteresirana strana isto tako je nakon konačne objave tvrdila da Komisija nije uzela u obzir postotak MNG-a u ukupnim troškovima deterdženata. Međutim, predmetna strana nije dostavila nikakve nove podatke kojima bi se osporili nalazi navedeni u uvodnim izjavama 138. i 139. privremene Uredbe prema kojima je mogući utjecaj mjera na to društvo ograničen. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

               (112)

               I na kraju, ista zainteresirana strana tvrdila je da nisu uzeti u obzir dodatni troškovi za neprehrambenu industriju i korisnike neprehrambenih proizvoda. Međutim, nije dostavila nikakve nove podatke ili dokaze te je stoga ta tvrdnja odbačena.

               (113)

               Drugi je korisnik tvrdio da je utjecaj na korisnike mjera protiv Indonezije i Kine potrebno ocijeniti skupno.

               (114)

               Utjecaj obiju mjera na korisnike analiziran je posebno u kontekstu raspoloživosti alternativnih izvora opskrbe iz uvodne izjave 147. Privremene uredbe. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 108., tom je analizom utvrđeno da je čitav niz trećih zemalja imao mogućnost izvoza MNG-a u Uniju. Te su treće zemlje bile prisutne na tržištu Unije prije nego što je indonezijski dampinški uvoz ušao u Uniju u povećanim količinama.

               (115)

               Tvrdilo se da korisnici ne mogu prenijeti dodatne troškove antidampinške pristojbe na krajnjeg kupca s obzirom na visoku konkurentnost tržišta gotovih prehrambenih proizvoda Unije.

               (116)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 135. do 137. Privremene uredbe, u pogledu sektora hrane i pića MNG je činio samo oko 5 % ukupnog troška proizvoda koji sadržavaju MNG, a koje proizvode društva koja surađuju. Utvrđeno je da su ta društva profitabilna. Zainteresirana strana nije dostavila nikakve podatke koji bi ukazivali na suprotno. Stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 136. Privremene uredbe da bi mjere imale samo ograničeni utjecaj na ta društva, a tvrdnju iznesenu u tom pogledu potrebno je odbaciti.

         4.   Interes dobavljača sirovina

               (117)

               Nakon privremene objave dva dobavljača osporila su zaključak iz uvodne izjave 143. Privremene uredbe navodeći da bi nestanak industrije Unije imao znatan utjecaj na njihovo poslovanje. Dobavljači su tvrdili da bi učinak potencijalnog zaustavljanja proizvodnje MNG-a u industriji Unije imao štetan učinak na njihovo cjelokupno poslovanje s obzirom na to da tvornice šećera ne mogu izbjeći proizvodnju određene količine šećernih sirupa i melase koje u najvećoj mjeri kupuje industrija Unije. Ako se šećer u tom obliku ne proda, to može utjecati na cjelokupnu učinkovitost predmetne tvornice.

               (118)

               Međutim, te tvrdnje nisu bile potkrijepljene i stoga ih se nije moglo uzeti u obzir.

         5.   Ostale tvrdnje

               (119)

               Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana ponovila je svoje primjedbe u vezi s navodnim dominantnim položajem industrije Unije, navodeći da bi uvođenjem mjera koje se odnose na MNG industrija Unije imala komparativnu prednost na tržištu Unije. Međutim, te tvrdnje nisu potkrijepljene novim dokazima. Stoga su potvrđeni zaključci iz uvodne izjave 145. Privremene uredbe, a tvrdnju iznesenu u tom pogledu potrebno je odbaciti.

         6.   Zaključak o interesu Unije

               (120)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s interesom Unije, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 126. do 148. Privremene uredbe.

         G.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

   1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

               (121)

               Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana osporavala je ciljnu dobit upotrijebljenu kako bi se odredila razina uklanjanja štete kako je navedeno u uvodnoj izjavi 151. Privremene uredbe. Navedena je strana tvrdila da bi profitna marža prije oporezivanja u iznosu od 3 % do 5 % bila opravdana i tržišna razina dobiti temeljena na marži neto dobiti prije oporezivanja proizvođača MNG-a u dvjema azijskim zemljama ostvarenoj u 2013.

               (122)

               Profitna marža upotrijebljena za utvrđivanje razine uklanjanja štete odgovarala je profitnoj marži koju bi industrija Unije mogla opravdano očekivati u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 151. Privremene uredbe, dampinški uvoz iz Indonezije počeo je davati učinke tek tijekom treće godine promatranog razdoblja. Stoga se smatralo opravdanim utvrditi profitnu maržu pozivajući se na prve dvije godine promatranog razdoblja.

               (123)

               Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s razinom uklanjanja štete, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 150. do 152. Privremene uredbe.

         2.   Konačne mjere

               (124)

               S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije i u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, potrebno je uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz predmetnog proizvoda na razini dampinških marža, u skladu s pravilom niže pristojbe. U tom je slučaju pojedinačna stopa pristojbe jednog proizvođača izvoznika revidirana nakon privremene objave s obzirom na to da su određene transakcije isključene iz utvrđivanja njegove izvozne cijene.

               (125)

               Na temelju prethodno navedenog, stope pristojbi koje će se uvesti određene su kako slijedi:

                           Država

                           Društvo

                           Dampinška marža
                           (%)

                           Marža štete
                           (%)

                           Konačna antidampinška pristojba
                           (%)

                           Indonezija

                           PT. Cheil Jedang Indonesia

                           7,2

                           [24,9 – 40,2]

                           7,2

                           Indonezija

                           PT. Miwon Indonesia

                           13,3

                           [27,9 – 43,6]

                           13,3

                           Indonezija

                           Sva ostala društva

                           28,4

                           [31,4 – 47,0]

                           28,4

               (126)

               Pojedinačne stope antidampinške pristojbe određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvezeni predmetni proizvod koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima posebno navedenima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

               (127)

               Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (4). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

               (128)

               Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike među stopama pristojbi sveo na najmanji mogući, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica dostaviti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu. Uvoz uz koji nije priložen takav račun podliježe antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

               (129)

               Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških mjera, antidampinška pristojba za sva ostala društva primjenjivat će se ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku, nego i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

         3.   Konačna naplata privremenih pristojbi

               (130)

               S obzirom na utvrđene dampinške marže i razinu štete nanesene industriji Unije, potrebno je konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, koja je uvedena Privremenom uredbom.

               (131)

               Odbor osnovan u skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz mononatrij-glutamata trenutačno razvrstanog u oznaku ex 2922 42 00 (oznaka TARIC 2922420010) i podrijetlom iz Indonezije.
   2.   Na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u tablici primjenjuju se sljedeće stope konačne antidampinške pristojbe:

               Društvo

               Konačna antidampinška pristojba (%)

               Dodatna oznaka TARIC

               PT. Cheil Jedang Indonesia

               7,2

               B961

               PT. Miwon Indonesia

               13,3

               B962

               Sva ostala društva

               28,4

               B999

         3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe određenih za društva iz stavka 2. je da se carinskim tijelima država članica dostavi valjani trgovački račun koji je u skladu sa zahtjevima iz Priloga. Ne predoči li se takav račun, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.
   4.   Ako nije navedeno drukčije, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama na temelju Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 904/2014.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 21. siječnja 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  Uredba Komisije (EU) br. 904/2014 оd 20. kolovoza 2014. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije (SL L 246, 21.8.2014., str. 1.).

      (3)  Uredba Komisije (EU) br. 1036/2010 оd 15. studenoga 2010. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz zeolita A u prahu podrijetlom iz Bosne i Hercegovine (SL L 298, 16.11.2010., str. 27.).

      (4)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

      PRILOG
      Izjava koju je potpisala službena osoba subjekta koji izdaje trgovački račun mora biti navedena na valjanom trgovačkom računu iz članka 1. stavka 3. u sljedećem obliku:

                  —

                  ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun;

                  —

                  sljedeća izjava:

                     „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (količina) mononatrij-glutamata prodanog za izvoz u Europsku uniju i navedenog na ovom računu proizveo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Indoneziji. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.”

            Datum i potpis


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1796 оd 5. listopada 2017. o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na zahtjeve za izvozne dozvole za sir koji se izvozi u Sjedinjene Američke Države u 2018. u okviru kvota iz Uredbe (EZ) br. 1187/2009

text:
               6.10.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 258/124

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1796
   оd 5. listopada 2017.
   o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na zahtjeve za izvozne dozvole za sir koji se izvozi u Sjedinjene Američke Države u 2018. u okviru kvota iz Uredbe (EZ) br. 1187/2009
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188.,
   budući da:

               (1)

               U poglavlju III. odjeljku 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1187/2009 (2) utvrđen je postupak dodjele izvoznih dozvola za sir koji se izvozi u Sjedinjene Američke Države u okviru kvota iz članka 21. te Uredbe.

               (2)

               Količine obuhvaćene zahtjevima za izvozne dozvole za određene skupine proizvoda i kvote premašuju količine raspoložive za kvotnu godinu 2018. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri uvozne dozvole mogu izdavati tako da se odrede koeficijenti dodjele koji će se primjenjivati na zatražene količine, u skladu s člankom 23. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1187/2009.

               (3)

               Količine obuhvaćene zahtjevima za izvozne dozvole za određene skupine proizvoda i kvote manje su od količina raspoloživih za kvotnu godinu 2018. Stoga je potrebno preostale količine raspodijeliti podnositeljima, proporcionalno zahtijevanim količinama, primjenjujući koeficijent dodjele, u skladu s člankom 23. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1187/2009.

               (4)

               S obzirom na rok utvrđen člankom 23. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1187/2009 za utvrđivanje koeficijenata dodjele, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Količine obuhvaćene zahtjevima za izvozne dozvole podnesenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1187/2009 za skupine proizvoda i kvote pod oznakama „16-Tokyo i 16-, 17-, 18-, 20-, 21-Uruguay” iz stupca 3. Priloga ovoj Uredbi množe se s koeficijentima dodjele iz stupca 5. tog Priloga.
   Članak 2.
   Zahtjevi za izvozne dozvole podneseni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1187/2009 za skupine proizvoda i kvote pod oznakama „22-, 25-Tokyo i 22-, 25-Uruguay” iz stupca 3. Priloga ovoj Uredbi prihvaćaju se za količine za koje je podnesen zahtjev.
   Izvozne dozvole mogu se izdati za dodatne količine, raspodijeljene podnositeljima u skladu s koeficijentima dodjele iz stupca 6. tog Priloga, nakon što ih subjekt prihvati u roku od jednog tjedna od objave ove Uredbe i podložno polaganju odgovarajućeg sredstva osiguranja.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 5. listopada 2017.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor

            Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1187/2009 od 27. studenoga 2009. o utvrđivanju posebnih detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu izvoznih dozvola i izvoznih subvencija za mlijeko i mliječne proizvode (SL L 318, 4.12.2009., str. 1.).

      PRILOG

                  Oznaka skupine u skladu s dodatnim bilješkama iz poglavlja 4. harmonizirane tarifne nomenklature Sjedinjenih Američkih Država

                  Oznaka skupine i kvote

                  Količine raspoložive za 2018. (u kg)

                  Koeficijent dodjele iz članka 1.

                  Koeficijent dodjele iz članka 2.

                  Broj bilješke

                  Skupina

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  (4)

                  (5)

                  (6)

                  16

                  Not specifically provided for (NSPF)

                  16-Tokyo

                  908 877

                  0,1296811

                  16-Uruguay

                  3 446 000

                  0,0880789

                  17

                  Blue Mould

                  17-Uruguay

                  350 000

                  0,0754310

                  18

                  Cheddar

                  18-Uruguay

                  1 050 000

                  0,1212471

                  20

                  Edam/Gouda

                  20-Uruguay

                  1 100 000

                  0,0955026

                  21

                  Italian type

                  21-Uruguay

                  2 025 000

                  0,0704102

                  22

                  Swiss or Emmentaler cheese other than with eye formation

                  22-Tokyo

                  393 006

                  19,6493175

                  22-Uruguay

                  380 000

                  4,4705882

                  25

                  Swiss or Emmentaler cheese with eye formation

                  25-Tokyo

                  4 003 172

                  1,0007930

                  25-Uruguay

                  2 420 000

                  1,4447761


title: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1332/2014 оd 15. prosinca 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               16.12.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 359/95

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1332/2014
   оd 15. prosinca 2014.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2014.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG
      Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  AL

                  60,4

                  IL

                  97,8

                  MA

                  77,7

                  TN

                  139,2

                  TR

                  97,9

                  ZZ

                  94,6

                  0707 00 05

                  AL

                  63,5

                  EG

                  191,6

                  TR

                  147,2

                  ZZ

                  134,1

                  0709 93 10

                  MA

                  63,4

                  TR

                  128,9

                  ZZ

                  96,2

                  0805 10 20

                  AR

                  35,3

                  MA

                  68,6

                  TR

                  61,9

                  UY

                  32,9

                  ZA

                  31,0

                  ZW

                  33,9

                  ZZ

                  43,9

                  0805 20 10

                  MA

                  67,5

                  ZZ

                  67,5

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  88,5

                  TR

                  79,4

                  ZZ

                  84,0

                  0805 50 10

                  TR

                  83,3

                  ZZ

                  83,3

                  0808 10 80

                  BR

                  51,7

                  CL

                  79,9

                  NZ

                  90,6

                  US

                  93,8

                  ZA

                  143,5

                  ZZ

                  91,9

                  0808 30 90

                  CN

                  82,7

                  TR

                  174,9

                  US

                  173,2

                  ZZ

                  143,6

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.