title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1267 оd 26. srpnja 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz elektroda od volframa podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036

text:
                  29.7.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 200/4

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1267
         оd 26. srpnja 2019.
         o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz elektroda od volframa podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

         1.1.   Mjere na snazi

                     (1)

                     U ožujku 2007., nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 260/2007 (2) („konačna uredba”) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih elektroda od volframa trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 8101 99 10 i ex 8515 90 80 (oznake TARIC 8101991010 i 8515908010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).

                     (2)

                     Konačnom uredbom uvedena je antidampinška pristojba u rasponu od 17,0 % do 41,0 % na uvoz proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju i pristojba od 63,5 % na uvoz svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a.

                     (3)

                     Nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera („prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjera”) Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 508/2013 (3) odlučilo zadržati antidampinšku pristojbu na snazi.

               1.2.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

                     (4)

                     Komisija je 2. rujna 2017. u Službenom listu Europske unije (4) objavila obavijest o predstojećem isteku antidampinških mjera za uvoz elektroda od volframa podrijetlom iz NRK-a koje su na snazi.

                     (5)

                     Dva proizvođača iz Unije (Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH i Plansee SE) („podnositelji zahtjeva”), koji čine 100 % ukupne proizvodnje elektroda od volframa u Europskoj uniji („Unija”) podnijela su 27. veljače 2018. zahtjev za reviziju („zahtjev”) u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (5) („osnovna uredba”).

                     (6)

                     Zahtjev podnositeljâ zahtjeva temelji se na tvrdnji da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.

                     (7)

                     Nakon što je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera Komisija je 31. svibnja 2018. objavila obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (6) („Obavijest o pokretanju postupka”).

               1.3.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

                     (8)

                     Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2017. do 31. ožujka 2018. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”).

                     (9)

                     Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

               1.4.   Zainteresirane strane

                     (10)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera posebno obavijestila podnositelje zahtjeva, poznate uvoznike i korisnike elektroda od volframa iz Unije, tijela u NRK-u i poznate proizvođače u NRK-u te ih je pozvala na suradnju.

                     (11)

                     Sve zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje s Komisijom i/ili službenikom za saslušanja Glavne uprave za trgovinu. Nisu primljene nikakve primjedbe na pokretanje ispitnog postupka ni zahtjevi za saslušanje.

               1.5.   Odabir uzorka

                     (12)

                     U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

               1.5.1.   Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika

                     (13)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala uvoznike da se jave i dostave specifične informacije potrebne kako bi odlučila o tome je li odabir uzorka potreban te, ako jest, kako bi odabrala uzorak.

                     (14)

                     Od 46 nepovezanih uvoznika s kojima se stupilo u kontakt, javilo se pet društava. Međutim, dva društva nisu uvozila elektrode od volframa podrijetlom iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, a ostala tri tvrdila su da su korisnici, a ne uvoznici, te je samo jedno društvo željelo biti zainteresirana strana. U kasnijoj fazi ispitnog postupka javio se još jedan uvoznik i dodijeljen mu je status zainteresirane strane. Stoga nije odabran uzorak uvoznika.

               1.5.2.   Odabir uzorka proizvođača iz NRK-a

                     (15)

                     Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača iz NRK-a zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je od Misije NRK-a pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače iz NRK-a koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima.

                     (16)

                     Tri proizvođača iz NRK-a dostavila su zatražene informacije i pristala da ih se uključi u uzorak. S obzirom na mali broj proizvođača koji surađuju, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban te je od svih kineskih proizvođača koji su dostavili odgovore u okviru uzorkovanja zatražila da ispune upitnik.

               1.6.   Korisnici

                     (17)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala korisnike da se jave i surađuju. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 14., javila su se tri korisnika, ali samo je jedan želio da ga se registrira kao zainteresiranu stranu.

               1.7.   Odgovori na upitnike

                     (18)

                     Komisija je poslale upitnike dvama proizvođačima iz Unije, trima proizvođačima iz NRK-a koji su se javili tijekom odabira uzorka i Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”). Odgovori na upitnik primljeni su samo od dvaju proizvođača iz Unije i jednog kineskog društva, Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. To je društvo prije bilo proizvođač proizvoda iz postupka revizije kako je definiran u uvodnoj izjavi 32., ali je trenutačno prekinulo proizvodnju i bavi se samo aktivnostima trgovanja.

                     (19)

                     Stoga kineska vlada i proizvođači (7) proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a nisu surađivali, neovisno o tome jesu li izvozili. Komisija je proizvođače obavijestila o posljedicama izostanka suradnje; unatoč tome u ispitnom postupku nije surađivao nijedan proizvođač.

               1.8.   Posjeti radi provjere

                     (20)

                     Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u prostorima sljedećih društava:

                                       proizvođači iz Unije:

                                             —

                                             Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Traunstein, Njemačka,

                                             —

                                             Plansee SE, Reutte, Austrija,

                                       izvoznik iz NRK-a:

                                             —

                                             Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji, Shaanxi, NRK.

               1.9.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

                     (21)

                     Budući da dostatni dokazi raspoloživi pri pokretanju ispitnog postupka upućuju na to da postoje znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

                     (22)

                     Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve poznate proizvođače iz NRK-a da dostave informacije koje se traže u Prilogu III. Obavijesti o pokretanju postupka koje se odnose na inpute koji se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Dva kineska proizvođača dostavila su te informacije.

                     (23)

                     Kako bi došla do informacija o navodnim znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 18., Komisija je upitnik poslala i kineskoj vladi. Od kineske vlade nije zaprimljen nikakav odgovor.

                     (24)

                     Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala i sve zainteresirane strane da u roku od 37 dana od datuma objave te obavijesti u Službenom listu Europske unije iznesu svoja stajališta, dostave informacije i pruže popratne dokaze o primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Od kineske vlade i proizvođača iz NRK-a nisu zaprimljeni ni podnesci ni dodatni dokazi.

                     (25)

                     Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena, odnosno referentnih vrijednosti.

                     (26)

                     Komisija je 8. studenoga 2018. objavila prvu bilješku u dokumentaciji (bilješka od 8. studenoga 2018.) u kojoj je zainteresirane strane pozvala da izraze mišljenja o relevantnim izvorima koje bi Komisija mogla upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U bilješci od 8. studenoga 2018. popisani su svi faktori proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju pri proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. K tome, uzimajući u obzir kriterije za odabir nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti, službe Komisije su u toj fazi utvrdile Brazil, Meksiko, Rusiju i Tursku kao moguće reprezentativne zemlje. Komisija je u bilješci od 8. studenoga 2018. navela i svoju namjeru da upotrijebi međunarodne referentne vrijednosti za trošak glavne sirovine.

                     (27)

                     Svim zainteresiranim stranama pružena je prilika da u roku od 10 dana dostave svoje primjedbe. Primljene su primjedbe dvaju proizvođača iz Unije. Konkretno, industrija Unije tvrdila je da su troškovi u Turskoj bolja osnova od troškova u Meksiku, Brazilu ili Rusiji.

                     (28)

                     Komisija se očitovala o primjedbama dvaju proizvođača iz Unije u drugoj bilješci o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednost od 6. ožujka 2019. („bilješka od 6. ožujka 2019.”). U bilješci od 6. ožujka 2019. Komisija je na temelju informacija dostupnih u toj fazi utvrdila da je Turska najprikladnija reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. U bilješci od 6. ožujka 2019. navedeno je i da za troškove rada i električne energije Komisija namjerava upotrijebiti podatke koje je objavio Turski zavod za statistiku. Ondje se navodi i da se na temelju raspoloživih informacija čini da se proizvod iz postupka revizije nije proizvodio izvan NRK-a i Unije. Komisija je stoga navela da za režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit namjerava upotrijebiti javno dostupne podatke dvaju proizvođača iz Unije koji surađuju. Za neto cijenu sirovine (volframov oksid u amonijevu paravolframatu („APV”)) upotrijebila bi se međunarodna referentna vrijednost iz publikacije Platts Metals Week, koju objavljuje Nacionalni centar za informacije o mineralima (National Minerals Information Center) Američkog geološkog zavoda (U.S. Geological Survey).

                     (29)

                     Svim zainteresiranim stranama pružena je prilika da u roku od 10 dana dostave svoje primjedbe, no nisu dostavljene nikakve primjedbe.

               1.9.1.   Daljnji postupak

                     (30)

                     Komisija je 6. svibnja 2019. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe („konačna objava”). Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na objavu i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

                     (31)

                     Jedna je strana dostavila primjedbe, u kojima je istaknula pitanja koja su već detaljno objašnjena u ovoj uredbi. Nisu zaprimljeni nikakvi zahtjevi za saslušanje.

               2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD

         2.1.   Proizvod iz postupka revizije

                     (32)

                     Proizvod iz postupka revizije isti je kao i u početnom ispitnom postupku, odnosno elektrode od volframa za zavarivanje, uključujući šipke od volframa za elektrode za zavarivanje, koje sadržavaju 94 mas. % ili više volframa, osim onih koje su dobivene jednostavnim sinteriranjem, neovisno o tome jesu li rezane na dužine ili ne, trenutačno razvrstane u oznake KN ex 8101 99 10 i ex 8515 90 80 (oznake TARIC 8101991010 i 8515908010) („proizvod iz postupka revizije”).

                     (33)

                     Proizvod iz postupka revizije koristi se u zavarivanju i sličnim postupcima, uključujući lučno zavarivanje volframom u zaštiti inertnog plina, lučno zavarivanje plazmom i rezanje. Ti se postupci upotrebljavaju u nizu industrijskih sektora, kao što su graditeljstvo, brodogradnja, proizvodnja automobila, brodostrojarstvo, kemijsko i nuklearno inženjerstvo, aeronautika te naftovodi i plinovodi. Na temelju fizičkih i kemijskih svojstava i zamjenjivosti različitih vrsta proizvoda iz perspektive korisnika, za potrebe ovog ispitnog postupka smatra se da sve elektrode od volframa čine jedan proizvod.

               2.2.   Istovjetni proizvod

                     (34)

                     Nijedna zainteresirana strana nije iznijela primjedbe na istovjetni proizvod. Stoga je ovim ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđen nalaz početnog ispitnog postupka da proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćim tržištima NRK-a i proizvod koji proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u Uniji imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i namjene. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

               3.   VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA

         3.1.   Uvodne napomene za NRK

                     (35)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera koje su na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz NRK-a.

                     (36)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama 18. i 19., u ispitnom postupku nije surađivao nijedan kineski proizvođač. Kineski proizvođači nisu dostavili odgovore na upitnik, među ostalim ni podatke o izvoznim cijenama i troškovima, domaćim cijenama i troškovima, kapacitetu, proizvodnji, ulaganjima itd. Osim toga, ni kineska vlada ni proizvođači nisu dostavili nikakve primjedbe na dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće. Stoga je Komisija upotrijebila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

                     (37)

                     Komisija je o primjeni članka 18. osnovne uredbe obavijestila kineska tijela i dva kineska proizvođača koja su se javila tijekom odabira uzorka te im dala mogućnost da dostave primjedbe. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe zbog kojih bi promijenila upotrebu članka 18. osnovne uredbe.

                     (38)

                     Na temelju toga, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, nalazi navedeni u nastavku u vezi s vjerojatnošću nastavka ili ponavljanja dampinga temeljili su se na raspoloživim podacima, konkretno na informacijama iz Zahtjeva, iz podnesaka zainteresiranih strana i statističkim podacima iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. osnovne uredbe i drugih javnih izvora koji su identificirani u nastavku kada je to primjenjivo.

               3.2.   Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

                     (39)

                     Za razdoblje ispitnog postupka revizije statistički podaci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. osnovne uredbe pokazuju da je u Uniju iz NRK-a uvezeno od 45 000 do 50 000 kg elektroda od volframa, što čini od 40–50 % ukupne potrošnje u Uniji. Stoga je Komisija zaključila da je stvaran uvoz u razdoblju ispitnog postupka revizije reprezentativan i zbog toga je ispitala je li se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               3.3.   Uobičajena vrijednost

                     (40)

                     Prema članku 2. stavku 1. osnovne uredbe „[u]običajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

                     (41)

                     Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe „[a]ko se […] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u trenutačnom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade i proizvođača izvoznika, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

               3.3.1.   Postojanje znatnih poremećaja

         3.3.1.1.   Uvod

                     (42)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe „[z]natni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:

                                 —

                                    na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice;

                                 —

                                    prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove;

                                 —

                                    javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta;

                                 —

                                    nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu;

                                 —

                                    poremećaji u području troškova plaća;

                                 —

                                    pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.”

                     (43)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe u procjeni postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a), među ostalim, u obzir se uzima neiscrpan popis elemenata iz prve odredbe. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe u procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima mogući učinak jednog ili više tih elemenata na cijene i troškove u zemlji izvoznici predmetnog proizvoda. Budući da popis nije kumulativan, za utvrđivanje znatnih poremećaja nije potrebno u obzir uzeti sve elemente. Osim toga, pri procjeni različitih elemenata navedenih na tom popisu mogu se koristiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. U cjelokupnoj procjeni postojanja poremećaja mogu se uzeti u obzir i opći kontekst i stanje u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi ekonomskog i administrativnog ustroja vladi zemlje izvoznice daju znatne ovlasti da intervenira u pogledu tržišnih sila, što upućuje na činjenicu da cijene i troškovi nisu rezultat sila slobodnog tržišta.

                     (44)

                     U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je sljedeće: „Ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.”

                     (45)

                     U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore ili dopune dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka ili da dostave primjedbe na njih. Komisija se u tom pogledu oslanja na Izvješće (8) u kojem se pokazalo da dolazi do znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući posebne poremećaje u ključnim faktorima proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) i posebnim sektorima (na primjer, čelika i kemikalija). Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja. Zahtjev je isto tako sadržavao neke relevantne dokaze kojima se dopunjuje Izvješće.

                     (46)

                     Podnositelj zahtjeva u Zahtjevu upućuje na poremećaje u industriji volframa navedene u Izvješću i to konkretno na sljedeće:

                                 —

                                 mjere kineske vlade da ograniči kapacitet i pruži potporu proizvodima na kraju proizvodnog lanca: ograničenja broja dozvola za rudarstvo i izvoz, kvote za proizvodnju i dodatna ograničenja rudarstva i prerade,

                                 —

                                 planove za smanjenje proizvodnje koncentrata volframa koje je 2016. najavilo osam velikih proizvođača iz NRK-a, nakon zahtjeva Udruženja kineske industrije volframa,

                                 —

                                 volfram je dio 13. petogodišnjeg plana za mineralne resurse i u velikoj je mjeri uređen,

                                 —

                                 volfram podliježe zahtjevima za izdavanje dozvola za izvoz, kojima se samo određenim državnim trgovinskim poduzećima dopušta da trguju volframom,

                                 —

                                 izvozne kvote i

                                 —

                                 stvaranje zaliha.

                     (47)

                     Komisija je ispitala je li primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je to učinila na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze iz Izvješća, koje se oslanja na javno dostupne izvore, osobito na kinesko zakonodavstvo, objavljene službene dokumente o kineskim politikama, izvješća koja su objavile međunarodne organizacije ili studije/članke akademika, koji su posebno navedeni u Izvješću. Ta analiza obuhvaćala je ispitivanje znatnih vladinih intervencija u njezinu gospodarstvu općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije.

                     (48)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama 18. i 19., ni kineska vlada ni kineski proizvođači nisu dostavili ni primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepili ili osporili postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće, te dodatne dokaze, koje su dostavili podnositelji zahtjeva, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

               3.3.1.2.   Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u NRK-u: opći gospodarski kontekst

                     (49)

                     Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i služi kao temelj za upravljanje gospodarstvom NRK-a. Temeljno je načelo sljedeće: „socijalističko javno vlasništvo proizvodnih sredstava, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu smatra se „pokretačkom silom nacionalnog gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (9). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva, ne samo da su moguće znatne vladine intervencije u gospodarstvu nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim vlasništvom prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (10).

                     (50)

                     Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a međusobno su povezane na svakoj razini (pravnoj, institucionalnoj, osobnoj) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon prve rečenice odredbe koja glasi: „socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (11). To pokazuje kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom NRK-a. Ta je kontrola svojstvena kineskom sustavu i nadilazi standardnu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

                     (51)

                     Kineska država provodi intervencijsku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (12). Kineske vlasti upotrebljavaju mnogobrojne intervencijske gospodarske alate, uključujući sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja.

                     (52)

                     Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjerom kineskog gospodarstva upravlja se u okviru složenog sustava industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Planovi na pokrajinskoj razini podrobni su, dok se u nacionalnim planovima postavljaju širi ciljevi. U planovima se utvrđuju i sredstva kojima će se poduprijeti relevantne industrije/sektore te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju ostvariti. Neki planovi sadržavaju izričite ciljeve za rezultate proizvodnje. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti moraju djelotvorno prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnom stanju koje nastaje sustavom planiranja. Obvezujuća priroda planova i činjenica da se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njime primjenjuju ovlasti koje su im povjerene potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.3.1.5. u nastavku) (13).

                     (53)

                     Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu Kine prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve vladine industrijske politike umjesto da prvenstveno ocijene gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.3.1.8.) (14). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava, na primjer, tržišta dionica, tržišta obveznica, tržišta privatnog vlasničkog kapitala itd. Iako su manje važni od bankarskog sektora, ti dijelovi financijskog sektora ustrojeni su na institucionalnoj i operativnoj razini tako da nisu usmjereni na maksimalno postizanje učinkovitog funkcioniranja financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (15).

                     (54)

                     Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvu javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje ciljeva politike umjesto za gospodarsku učinkovitost, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (16). Slično tome, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad odredištem i visinom državnih i privatnih ulaganja. Vlasti upotrebljavaju provjere ulaganja i različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važne alate za podupiranje ciljeva industrijske politike, kao što je održavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili poticanje domaće industrije (17).

                     (55)

                     Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim aksiomima kojima se predviđaju i potiču mnogobrojne vladine intervencije. Te znatne vladine intervencije u opreci su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, što dovodi do poremećaja u djelotvornoj raspodjeli sredstava u skladu s tržišnim načelima (18).

               3.3.1.3.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice.

                     (56)

                     Poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom države i koja država politički nadzire ili im pruža smjernice ključan su dio gospodarstva u NRK-u.

                     (57)

                     Kad je riječ o državnom vlasništvu, u sektoru volframa kineska vlada i dalje u svojem vlasništvu ima znatan udio društava. Mnoga od velikih rudarskih društava za volfram u državnom su vlasništvu jer se dozvole za rudarenje volframa uglavnom odobravaju poduzećima u državnom vlasništvu (19).

                     (58)

                     Kad je riječ o državnoj kontroli, vlada i KPK održavaju strukture koje osiguravaju njihov stalan utjecaj nad poduzećima. Država (a na mnoge načine i KPK) ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća provode opće gospodarske politike nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u njihovu donošenju operativnih odluka. Elementi koji upućuju na postojanje vladina nadzora nad poduzećima u industriji volframa uključuju dozvole za rudarenje, ograničenja ulaganja i ograničenja izvoza (20). Nadalje, u 13. petogodišnjem planu za industriju obojenih metala utvrđen je velik broj podrobnih ciljeva i kvota (21).

                     (59)

                     Kad je riječ o političkom nadzoru države ili pružanju smjernica u tom sektoru, analiza je utvrđena u odjeljcima 3.3.1.4. i 3.3.1.5. u nastavku. Uz visoku razinu vladina nadzora i intervencija u sektoru volframa, kako je opisano u nastavku, čak ni proizvođači volframa u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u tržišnim uvjetima.

                     (60)

                     Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da na tržištu za elektrode od volframa u NRK-u u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su podložna kontroli, političkom nadzoru ili smjernicama kineske vlade.

               3.3.1.4.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove.

                     (61)

                     Kineska država može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u društvima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (22), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema kineskom Zakonu o trgovačkim društvima organizacija KPK-a osniva se u svakom društvu (s najmanje tri člana KPK-a kako je utvrđeno u Ustavu KPK-a (23)), a društvo mora osigurati uvjete potrebne za aktivnosti te partijske organizacije. Čini se da se nije strogo pridržavalo tih obveza niti ih se strogo provodilo u prošlosti. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao političko načelo. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege (24). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u donošenju poslovne odluke u društvima u kojima djeluju sve veći (25). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo, uključujući sektor volframa. Stoga je utvrđeno da se ta pravila primjenjuju i na proizvođače elektroda od volframa i na dobavljače njihovih inputa.

                     (62)

                     Osobito u sektoru volframa (uključujući proizvod iz postupka revizije) postoji uska povezanost između postupaka odlučivanja u poduzećima koja su aktivna u tom sektoru i države, osobito KPK-a. Proizvođači volframa okupljeni su u Udruženju kineske industrije volframa („CTIA”), koje je dio Udruženja kineske industrije obojenih metala. Potonje jasno slijedi vladinu politiku kojom se zaposlenici i članovi pozivaju da, među ostalim, prenose i provode namjere tzv. „dvojnog zasjedanja” (Lianghui) (26). CTIA provodi vladine politike, što dovodi do poremećaja troškova i cijena na kineskom tržištu. Osam velikih proizvođač iz NRK-a najavilo je 2016. planove za smanjenje proizvodnje koncentrata volframa, a Udruženje kineske industrije volframa tražilo je od svojih članova da ukinu proizvodnju te je kineski Ured za državne rezerve održao natječaj za kupnju koncentrata volframa. Ti postupci utječu i na kineske i na globalne cijene volframa budući da NRK proizvodi više od 80 % globalne proizvodnje volframa. Drugo, većina kvota za rudarenje volframa podijeljena je među šest velikih poduzeća u državnom vlasništvu: China Minmetals, Aluminium Corporation of China, China Northern Rare Earth Group High-Tech, Xiamen Tungsten, China Southern Rare Earth Group, Guangdong Rare Earth Industry Group (27). Stoga se prisutnost države u industriji volframa u Kini odvija izravno u poduzećima u državnom vlasništvu, ali i putem CTIA-a.

                     (63)

                     Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.3.1.8.) te u nabavi sirovina i inputa stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (28).

                     (64)

                     Na temelju svega prethodno navedenoga zaključuje se da prisutnost države u društvima iz sektora volframa te u financijskom sektoru i sektorima drugih inputa, u kombinaciji s okvirom opisanim u odjeljku 3.3.1.3. i sljedećim odjeljcima, omogućuje kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove.

               3.3.1.5.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta.

                     (65)

                     Smjerom kineskoga gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore, ciljevi iz instrumenata planiranja obvezujući su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru način na koji odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Sustav planiranja u NRK-u općenito dovodi do toga da se resursi usmjeravaju u sektore za koje je vlada utvrdila da su strateški ili u nekom drugom političkom smislu važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (29).

                     (66)

                     Kineska vlada strogo kontrolira i uređuje industriju volframa. To se potvrđuje u 13. petogodišnjem planu za industriju obojenih metala i 13. petogodišnjem planu za mineralne resurse, ali i u zakonima o regulaciji rudarstva i prerade, izvozu i ulaganjima u industriju volframa.

                     (67)

                     U 13. petogodišnjem planu za mineralne resurse volfram je naveden kao jedan od 24 strateška minerala koji su „ključni elementi makrokontrole i nadzora nad mineralnim resursima i upravljanja njima” (30). Osim toga, tim se planom ograničava ukupni godišnji obujam rudarenja volframa na 120 000 tona (31) i predviđa stabilizacija opsega operacija rudarenja i konsolidacija resursnih baza volframa na jugu Jiangxija u pokrajini Hunan (Chenzhou). Nadalje, njime se utvrđuje cilj prema kojem srednji i veliki rudnici čine više od 12 % svih rudnika te predviđa osiguravanje koncentracije poduzeća i razvoj velikih i srednjih rudnika koji su konkurentni na tržištu (32).

                     (68)

                     U 13. petogodišnjem planu za industriju obojenih metala kao cilj određuje se „poboljšanje ograničenja proizvodnje i mehanizama za zaštitu vrijednosti koji se primjenjuju na volfram itd.; [i] razumna prilagodba i kontrola pokazatelja kontrole obujma rudarenja volframa” (33).

                     (69)

                     Nadalje, volfram se nalazi na popisu proizvoda koji podliježu izvoznim carinama (34), zahtjevima za izdavanje dozvola za izvoz (35) i državnoj trgovini (36). To, zajedno sa strogim kontrolama proizvodnih kvota i velikim rezervama Ureda za državne rezerve (37), omogućuje kineskoj vladi kontrolu nad ponudom volframa u Kini.

                     (70)

                     Stoga se zaključuje da kineska vlada ima javne politike koje utječu na sile slobodnog tržišta u pogledu proizvodnje volframa i elektroda od volframa za zavarivanje. Te mjere onemogućuju normalno djelovanje tržišnih sila.

                     (71)

                     Nadalje, Komisija napominje da, iako nije bilo potrebno provesti analizu u pogledu sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije kako bi se utvrdilo da javne politike utječu na sile slobodnog tržišta u sektoru elektroda od volframa, utvrđeno je da je za glavnu sirovinu, odnosno APT, u Kini potrebna izvozna dozvola (38).

                     (72)

                     Izvozne dozvole razvrstane su OECD-ovu Inventaru izvoznih ograničenja u vezi s industrijskim sirovinama kao vrsta izvoznih ograničenja (39). Uz pomoć izvoznih dozvola vlada kontrolira izvoznike i količine izvezene robe (40), što joj omogućuje da zadržavanjem proizvodâ na domaćem tržištu znatno ograniči izvoz. To pak može dovesti do povećanja ponude, koje nije nužno povezano s povećanjem potražnje, što može uzrokovati smanjenje domaćih cijena. To može upućivati na poremećaje u obliku neizravnog subvencioniranja domaće industrije koja kao input upotrebljava ograničenu robu (41). Izvozne dozvole za APT stoga su dodatni poticaj kineskoj industriji za proizvodnju i izvoz po nižim cijenama jer industrija na kraju proizvodnog lanca ima pristup jeftinijim sirovinama u proizvodnji predmetnog proizvoda. To utječe na konkurentski odnos između predmetnog proizvoda i istovjetnog proizvoda jer kineska industrija može proizvoditi i izvoziti proizvod iz postupka revizije koji plaća po cijeni koja zbog izvoznih dozvola ne proizlazi iz slobodnog djelovanja tržišnih sila.

                     (73)

                     Ukratko, Komisija je utvrdila da je kineska vlada uspostavila javne politike koje utječu na sile slobodnog tržišta i u pogledu glavne sirovine APT, koja se upotrebljava za proizvodnju elektroda od volframa.

               3.3.1.6.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu.

                     (74)

                     U skladu s informacijama iz spisa, čini se da kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tome činjenica da je, iako se kineski zakon o stečaju službeno temelji na sličnim načelima kao odgovarajući zakoni u drugim zemljama, jedno od glavnih obilježja kineskog sustava njegova sustavna nedovoljna provedba. S obzirom na veličinu gospodarstva te zemlje, broj stečaja izrazito je malen, a jedan od razloga jest niz nedostataka u stečajnim postupcima, koji praktično služe za odvraćanje od pokretanja stečaja. Nadalje, država i dalje ima jaku i aktivnu ulogu u stečajnim postupcima i često izravno utječe na ishod postupaka (42).

                     (75)

                     Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu zemljišta i pravima na korištenje zemljištem u Kini (43). Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Ustupanje tih prava i dalje ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava na korištenje zemljištem po tržišnim cijenama, na primjer, uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju s obzirom na to da određeni kupci zemljišta dobivaju besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (44). Nadalje, vlasti često nastoje ostvariti posebne političke ciljeve, kao što je provedba gospodarskih planova pri dodjeli zemljišta (45).

                     (76)

                     Stoga se čini da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način, što dovodi do poremećaja kada se omogućuje nastavak poslovanja insolventnih društava i kada se dodjeljuju i kupuju zemljišta u NRK-u. Zakoni se primjenjuju i na sektor volframa, uključujući proizvođače izvoznike proizvoda iz postupka revizije.

                     (77)

                     S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da u sektoru volframa postoji diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, među ostalim i u pogledu proizvoda iz postupka revizije.

               3.3.1.7.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

                     (78)

                     Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u NRK-u jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. Kina nije ratificirala niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO), posebno one koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (46). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, ta organizacija nije neovisna od državnih tijela i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (47). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstva, kojim se lokalnom stanovništvu određenog administrativnog područja ograničava pristup cijelom rasponu socijalnih i drugih naknada. To obično dovodi do toga da su radnici koji nemaju prijavljeno boravište na lokalnom području u osjetljivom radnom položaju i primaju manje prihode od osoba s prijavljenim boravištem (48). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u NRK-u.

                     (79)

                     Opisani kineski sustav zakonodavstva o radu primjenjuje se i na sektor volframa, uključujući elektrode od volframa. Poremećaji u troškovima plaća stoga izravno (pri proizvodnji proizvoda iz postupka revizije) i neizravno (pri pristupu kapitalu ili inputima društava u kojima se primjenjuje isti sustav rada u NRK-u) utječu na sektor volframa.

                     (80)

                     Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da su u sektoru volframa narušeni troškovi plaća, među ostalim i u pogledu proizvoda iz postupka revizije.

               3.3.1.8.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.

                     (81)

                     Poslovni subjekti u NRK-u suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu.

                     (82)

                     Prvo, kineski financijski sustav karakterizira jaki položaj banaka u državnom vlasništvu (49), koje pri osiguranju pristupa financijskim sredstvima osim gospodarske održivosti projekta uzimaju u obzir i druge kriterije. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu konačno imenuje KPK) (50) te banke, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Pritom banke moraju ispuniti izričitu pravnu obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i društvenog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (51). To je dopunjeno dodatnim pravilima prema kojima se financiranje mora usmjeriti u sektore za koje vlada utvrdi da su poticani ili u nekom drugom smislu važni (52).

                     (83)

                     Iako se uviđa da se u različitim pravnim instrumentima možda upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, relevantni dokazi upućuju na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni različitih pravnih instrumenata (53). Nalazi doneseni u prethodnim ispitnim postupcima trgovinske zaštite doveli su do istog zaključka (54).

                     (84)

                     Nadalje, poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima česti su zbog različitih razloga, među ostalim zbog činjenice da na procjenu rizika utječe strateški značaj društva za kinesku vladu te koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (55).

                     (85)

                     To dovodi do sklonosti kreditiranja poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih društava s dobrim vezama i društava u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

                     (86)

                     Drugo, troškovi posudbe umjetno se održavaju na niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. To je vidljivo u nedavnom rastu zaduženosti poduzeća u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što upućuje na to da mehanizmi koji se primjenjuju u bankarskom sustavu ne djeluju u skladu s uobičajenim komercijalnim praksama.

                     (87)

                     Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Naime, udio kreditiranja po referentnoj stopi ili stopi nižoj od nje iznosi 45 % u ukupnom kreditiranju, a sve je češće odobravanje ciljanih kredita s obzirom na to da se njihov udio znatno povećao od 2015. unatoč pogoršanju gospodarskih uvjeta. Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena te time do prekomjernog korištenja kapitala.

                     (88)

                     Opći kreditni rast u NRK-u upućuje na smanjenje učinkovitosti raspoređivanja kapitala, a da pritom nema nikakvih naznaka pooštrenja uvjeta kreditiranja, što bi se očekivalo u tržišnom okruženju bez poremećaja. Zbog toga je posljednjih godina zabilježen nagli porast broja loših kredita. Suočena s rastućim brojem rizičnih dugova kineska je vlada odlučila spriječiti neispunjenje obveza. Stoga se rješavanju problema loših dugova pristupilo odgodom otplate duga, čime su se stvorila tzv. zombi poduzeća, ili prijenosom vlasništva nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije riješen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci.

                     (89)

                     Unatoč koracima koji su nedavno poduzeti radi liberalizacije tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u NRK-u utječu znatni sustavni problemi i poremećaji izazvani neprestanim uplitanjem države u tržišta kapitala.

                     (90)

                     Kad je riječ o sektoru volframa, i u 13. petogodišnjem planu za industriju obojenih metala i u 13. petogodišnjem planu za mineralne resurse predviđa se niz mjera potpore i subvencija za podupiranje relevantnih industrija, uključujući industriju volframa (56). Budući da se industrija volframa nalazi na popisu industrija koje država podupire u okviru 13. petogodišnjeg plana za industriju obojenih metala i 13. petogodišnjeg plana za mineralne resurse te da banke svoje kreditne politike oblikuju u skladu s tim planovima (vidjeti uvodnu izjavu 53.), proizvođači izvoznici i njihovi dobavljači imaju pristup povlaštenom financiranju kako je opisano u ovom odjeljku (57).

                     (91)

                     S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da su proizvođači elektroda od volframa imali pristup financijskim sredstvima koja su odobrile institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.

               3.3.1.9.   Sustavnost opisanih poremećaja

                     (92)

                     Komisija je primijetila da poremećaji opisani u Izvješću nisu ograničeni općenito na sektor volframa ni na sektor elektroda od volframa za zavarivanje. Raspoloživi dokazi pokazuju upravo suprotno, odnosno da se sve činjenice o kineskom sustavu prethodno opisanom u odjeljcima od 3.3.1.1. do 3.3.1.5. i u dijelu I. Izvješća te sva njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za faktore proizvodnje prethodno opisane u odjeljcima od 3.3.1.6. do 3.3.1.8. i u dijelu II. Izvješća.

                     (93)

                     Amonijev paravolframat („APT”) glavni je input u proizvodnji elektroda od volframa za zavarivanje. Kada proizvođači elektroda od volframa za zavarivanje kupe/ugovore nabavu tih inputa, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači inputa zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogli bi pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspoređivanju kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

                     (94)

                     Zbog toga ne samo da se ne mogu upotrijebiti domaće prodajne cijene elektroda od volframa za zavarivanje, nego su i svi troškovi inputa (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, radnu snagu itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječe znatna vladina intervencija, kako je opisano u dijelovima I. i II. Izvješća. Doista, opisane vladine intervencije povezane s raspoređivanjem kapitala, zemljištem, radnom snagom, energijom i sirovinama provode se u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je input koji je spajanjem niza faktora proizvodnje proizveden u NRK-u izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za input inputa itd.

               3.3.1.10.   Zaključak

                     (95)

                     Analiza iz odjeljaka od 3.3.1.2. do 3.3.1.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji NRK-a općenito u vlastitom gospodarstvu i u sektoru volframa (uključujući proizvod iz postupka revizije), pokazala je da cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade i proizvođača iz NRK-a Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

                     (96)

                     Stoga je Komisija pristupila izračunu uobičajene vrijednosti isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene ili referentne vrijednosti, odnosno u ovom slučaju na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u primjerenoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u odjeljku u nastavku. Komisija je podsjetila da nijedan kineski proizvođač nije surađivao u ispitnom postupku i da nije iznesena tvrdnja o tome da bi neki domaći troškovi bili nenarušeni u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) trećom alinejom osnovne uredbe.

               3.3.2.   Reprezentativna zemlja

         3.3.2.1.   Opće napomene

                     (97)

                     Reprezentativna zemlja odabrana je na temelju sljedećih kriterija:

                                 —

                                 stupnja gospodarskog razvoja sličnog stupnju gospodarskog razvoja NRK-a. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a (58),

                                 —

                                 proizvodnje proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (59),

                                 —

                                 dostupnosti relevantnih javnih podataka u toj zemlji,

                                 —

                                 ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to moguće, daje zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

                     (98)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26., Komisija je u bilješci od 8. studenoga 2018. obavijestila zainteresirane strane da je utvrdila četiri zemlje koje bi mogle biti reprezentativne, a to su: Brazil, Meksiko, Rusija i Turska te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože druge zemlje.

                     (99)

                     Nakon bilješke od 8. studenoga 2018. Komisija je primila podneske industrije Unije u pogledu reprezentativne zemlje.

                     (100)

                     Industrija Unije tvrdila je da su troškovi u Turskoj bolja osnova od troškova u Meksiku, Brazilu ili Rusiji. To je objasnila poremećajima u troškovima u te tri zemlje iz različitih razloga, uključujući visoku stopu inflacije i vladinu zaštitu.

                     (101)

                     Industrija Unije osobito je osporavala primjerenost Rusije, tvrdeći da postoje veliki poremećaji u cijenama energije. Tu je činjenicu potkrijepila upućivanjem na nedavne nalaze Komisije u kontekstu predmeta o amonijevom nitratu (Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1703). U kontekstu ovog postupka nije bilo potrebno odgovoriti na tu tvrdnju i ispitati postojanje poremećaja u području energije u Rusiji s obzirom na to da je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 108., Komisija odabrala Tursku kao prikladnu reprezentativnu zemlju za ispitni postupak jer je utvrdila da među mogućim reprezentativnim zemljama koje su razmatrane Turska ima najdetaljnije statističke podatke o troškovima radne snage.

               3.3.2.2.   Stupanj gospodarskog razvoja sličan stupnju gospodarskog razvoja NRK-a

                     (102)

                     Kad je riječ o stupnju gospodarskog razvoja, Komisija napominje da sve zemlje navedene u uvodnoj izjavi 98. imaju istu razinu prihoda – viši srednji prihodi, prema podacima Svjetske banke (60), te su u tom pogledu podjednako pogodne kao reprezentativne zemlje.

               3.3.2.3.   Proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u reprezentativnoj zemlji i dostupnost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

                     (103)

                     Komisija je u bilješci od 6. ožujka 2019. obavijestila sve zainteresirane strane da se, na temelju raspoloživih informacija, proizvod iz postupka revizije proizvodi samo u NRK-u i Uniji. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe u tom pogledu.

                     (104)

                     Budući da postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, Komisija je u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe uzela u obzir dostupnost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji.

                     (105)

                     Komisija je uzela u obzir značaj faktora proizvodnje elektroda od volframa. Uz najznačajniju sirovinu – amonijev paravolframat – na koju se odnosi najveći dio troškova konačnog proizvoda, drugi i treći najznačajniji faktori bili su radna snaga i električna energija. Stoga je Komisija usporedila četiri moguće reprezentativne zemlje s obzirom na kvalitetu informacija o troškovima rada i električne energije.

                     (106)

                     Na temelju dostupnih informacija Komisija je utvrdila da među mogućim reprezentativnim zemljama koje je razmatrala Turska ima najdetaljnije statističke podatke o troškovima rada. Turski zavod za statistiku objavljuje detaljne podatke o troškovima rada za svaku gospodarsku djelatnost. Stoga su podaci o troškovima rada u sektoru proizvodnje osnovnih metala javno dostupni. Slično tome, bili su dostupni i detaljni podaci o cijeni električne energije za industrijske korisnike.

                     (107)

                     Uzimajući u obzir informacije koje je dostavila industrija Unije, zajedno s dostupnošću relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji, Komisija je u bilješci od 6. ožujka 2019. predložila upotrebu Turske kao reprezentativne zemlje te je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe.

               3.3.2.4.   Zaključak o reprezentativnoj zemlji

                     (108)

                     Uzimajući u obzir prethodnu analizu i podatke iz spisa Komisija je upotrijebila podatke za Tursku za utvrđivanje odgovarajućih troškova rada i električne energije u primjerenoj reprezentativnoj zemlji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

               3.3.3.   Podaci upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti

                     (109)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

                     (110)

                     Komisija je u bilješci od 8. studenoga 2018. navela da se za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe ne može osloniti na podatke o uvozu iz odgovarajućih reprezentativnih zemalja kako bi vrednovala glavni faktor proizvodnje. To je posljedica velikih nedosljednosti uvoznih cijena za oznaku HS koja obuhvaća glavnu sirovinu (amonijev paravolframat), ali i ostalih proizvoda u četirima mogućim reprezentativnim zemljama. Umjesto toga, za utvrđivanje nenarušenog troška glavne sirovine upotrijebljena je međunarodna referentna vrijednost koju objavljuje Nacionalni centar za informacije o mineralima Američkog geološkog zavoda.

                     (111)

                     Komisija je upotrijebila informacije Turkog zavoda za statistiku kao izvor podataka o troškovima radne snage i električne energije.

               3.3.4.   Faktori proizvodnje

                     (112)

                     Komisija je u bilješci od 8. studenoga 2018. nastojala sastaviti početni popis faktora proizvodnje i izvora koje namjerava upotrijebiti za sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje bilo koji proizvođač koji surađuje upotrebljava u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije.

                     (113)

                     Zbog nesuradnje kineskih proizvođača Komisija se oslonila na podnositelje zahtjeva i dva društva koja su odgovorila na Prilog III. Obavijesti o pokretanju postupka kako bi utvrdila faktore proizvodnje koji se upotrebljavaju u proizvodnji.

                     (114)

                     Komisija nije primila nikakve primjedbe o specifičnim faktorima proizvodnje.

                     (115)

                     S obzirom na sve informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i, prema potrebi, povezani tarifni brojevi:

                        Tablica 1.

                        Faktori proizvodnje

                                 Faktor proizvodnje

                                 Oznaka HS

                                 Korišteni izvor

                                 Vrijednost

                                    Sirovine

                                 Amonijev paravolframat („APT”)

                                 ex 2841 80

                                 Neto cijena volframova oksida u amonijevu paravolframatu prema međunarodnoj referentnoj vrijednosti iz publikacije Platts Metals Week, koju objavljuje Nacionalni centar za informacije o mineralima Američkog geološkog zavoda

                                 34,81 EUR/kg

                                    Radna snaga

                                 Izravna radna aktivnost,
                                 plaće radne snage u proizvodnom sektoru

                                 Nije primjenjivo

                                 Turski zavod za statistiku

                                 8,15 EUR po satu po radniku

                                    Energija

                                 Električna energija

                                 Nije primjenjivo

                                 Turski zavod za statistiku

                                 0,06 EUR/kWh

               3.3.4.1.   Sirovine

                     (116)

                     Amonijev paravolframat glavna je sirovina za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. U bilješci od 6. ožujka 2019. Komisija je navela da namjerava upotrijebiti međunarodnu referentnu vrijednost iz publikacije Platts Metals Week, koju Nacionalni centar za informacije o mineralima Američkog geološkog zavoda (61) objavljuje u svojim mjesečnim anketama o mineralima.

                     (117)

                     Prije nego što se upotrijebi kao sirovina za proizvodnju elektroda od volframa amonijev paravolframat mora se pretvoriti u metalni prah volframa.

                     (118)

                     Budući da se u međunarodnoj referentnoj vrijednosti cijena amonijeva paravolframata navodi prema udjelu volframovih oksida i budući da treba dodati troškove pretvorbe, referentni podaci prilagođeni su primjenom faktora 1,26 i povećanjem od 0,767 EUR/kg pretvorenog materijala. Ti troškovi pretvorbe, koje je predložila industrija Unije, stavljeni su na raspolaganje zainteresiranim stranama i Komisija nije primila nikakve primjedbe na njih.

               3.3.4.2.   Radna snaga

                     (119)

                     Kad je riječ o radnoj snazi, Komisija je u bilješci od 6. ožujka 2019. navela da namjerava upotrijebiti podatke koje je objavio Turski zavod za statistiku. Konkretno, Komisija je navela da namjerava upotrijebiti troškove rada po satu u proizvodnom sektoru za 2016., za ekonomsku djelatnost C.24 (proizvodnja osnovnih metala) u skladu s klasifikacijom NACE Rev.2 (62), a to su najnoviji raspoloživi statistički podaci (63). Nadalje, navela je da će vrijednosti vjerojatno prilagoditi za inflaciju primjenom cjenovnog indeksa za domaće proizvođače (64), koji objavljuje Turski zavod za statistiku. Budući da nije bilo primjedbi, Komisija je prihvatila taj pristup.

               3.3.4.3.   Električna energija

                     (120)

                     Kad je riječ o troškovima električne energije, Komisija je u bilješci od 6. ožujka 2019. navela da namjerava upotrijebiti prosječnu jediničnu cijenu električne energije za industrijske korisnike, koja je navedena u priopćenju za medije Turskog zavoda za statistiku. Budući da nije bilo primjedbi, Komisija je prihvatila taj pristup.

               3.3.4.4.   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit

                     (121)

                     U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti. Osim toga, morala se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u faktore proizvodnje.

                     (122)

                     Komisija je u bilješci od 8. studenoga 2018. utvrdila samo dva proizvođača elektroda od volframa izvan NRK-a, a to su bili proizvođači iz Unije, koji surađuju. Budući da nije bilo nikakvih primjedbi u pogledu tog pitanja, Komisija je upotrijebila podatke tih dvaju proizvođača o režijskim troškovima proizvodnje, troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima i dobiti. Budući da je samo jedan od dvaju proizvođača iz Unije objavio svoje financijske izvještaje koji su bili dostupni u bazi podataka Orbis (65), podaci koji su upotrijebljeni bili su ograničeni na samo jednog proizvođača.

                     (123)

                     Kako bi utvrdila nenarušenu vrijednost režijskih troškova proizvodnje te troškova prodaje, općih i administrativnih troškova, Komisija je upotrijebila udio troška proizvodnje koji režijski troškovi proizvodnje te troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi imaju u strukturi troškova proizvođača iz Unije koji surađuje.

                     (124)

                     Točnije, Komisija je prvo izrazila stvarne režijske troškove proizvodnje i troškove prodaje, opće i administrativne troškove proizvođača iz Unije koji surađuje kao postotak ukupnog stvarnog troška proizvodnje. Komisija je zatim primijenila isti postotak na nenarušenu vrijednost troška proizvodnje kako bi dobila nenarušenu vrijednost režijskih troškova proizvodnje te troškova prodaje, općih i administrativnih troškova.

                     (125)

                     Komisija je za dobit upotrijebila financijske podatke istog proizvođača iz Unije. Točnije, Komisija je upotrijebila podatke o dobiti, kako su navedeni u revidiranim financijskim izvještajima društva za razdoblje od 1. ožujka 2017. do 28. veljače 2018.

                     (126)

                     Kao rezultat toga sljedeće su stavke dodane nenarušenom trošku proizvodnje:

                                 —

                                 režijski troškovi proizvodnje te troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi (66) od 32,06 % primijenjeni su na troškove proizvodnje (koji obuhvaćaju potrošnju sirovina, radnu snagu i energiju),

                                 —

                                 dobit (67) od 5,58 % primijenjena je na zbroj troškova proizvodnje.

               3.3.4.5.   Izračun uobičajene vrijednosti

                     (127)

                     Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u sljedećim koracima.

                     (128)

                     Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. S obzirom na izostanak suradnje kineskih proizvođača, Komisija je upotrijebila isti omjer materijala, radne snage i potrošnje energije kao i kod proizvođača iz Unije s najvećom proizvodnjom u Uniji. Korišteni podaci odnosili su se na proizvodnju najčešće korištene elektrode WL15 promjera 2,4 × 175 mm.

                     (129)

                     Komisija je zatim faktore upotrebe pomnožila s nenarušenim jediničnim troškovima utvrđenima u tablici 1. i dodala režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit kako je opisano u uvodnoj izjavi 126.

                     (130)

                     Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost na temelju cijena franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

                     (131)

                     Budući da nije surađivao nijedan kineski proizvođač, uobičajena vrijednost utvrđena je za državno područje cijele zemlje, a ne zasebno za svakog proizvođača.

               3.4.   Izvozna cijena

                     (132)

                     Budući da nijedan kineski proizvođač nije surađivao, izvozna cijena utvrđena je na temelju uvozne cijene CIF dobivene iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. osnovne uredbe.

               3.5.   Usporedba

                     (133)

                     U slučajevima kada je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe.

                     (134)

                     Uobičajena vrijednost prilagođena je povećanjem PDV-a na izvoz od 17 % jer ne postoji popust za PDV na izvoz proizvoda iz postupka revizije te je smanjena izvozna cijena za međunarodni i domaći teret i osiguranje.

               3.6.   Dampinška marža

                     (135)

                     Budući da nijedan kineski proizvođač nije surađivao, Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost istovjetnog proizvoda s izvoznom cijenom na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

                     (136)

                     Komisija je na temelju toga utvrdila da razina dampinške marže, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 55 %.

                     (137)

                     Stoga je Komisija zaključila da se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               3.7.   Vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage

                     (138)

                     Slijedom nalaza o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u, privlačnost tržišta Unije i poremećaji povezani sa sirovinama.

                     (139)

                     Kao posljedica nesuradnje proizvođača iz NRK-a to se ispitivanje temeljilo na informacijama koje je Komisija imala na raspolaganju, odnosno na informacijama iz Zahtjeva i iz drugih dostupnih izvora, kao što su baza podataka iz članka 14. stavka 6. osnovne uredbe i informacije koje su tijekom ispitnog postupka dostavile zainteresirane strane.

               3.7.1.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u

                     (140)

                     Budući da proizvođači iz NRK-a nisu surađivali, sljedeći zaključak oslanja se na informacije iz Zahtjeva za reviziju, informacije koje je tijekom ispitnog postupka dostavila industrija Unije i informacije koje je dostavilo društvo Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd.

                     (141)

                     U Zahtjevu za reviziju procijenjeno je da se kineski proizvodni kapacitet elektroda od volframa kreće u rasponu od 2 000 000 do 4 000 000 kg godišnje. Kapacitet utvrđen u prethodnom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera iznosio je 1 600 000, uz iskorištenost kapaciteta od 63 %, što dovodi do neiskorištenog kapaciteta od približno 600 000 kg, a to je gotovo pet puta više od ukupne potrošnje u Uniji.

                     (142)

                     U ovom ispitnom postupku dva proizvođača koja su odgovorila u fazi odabira uzorka navela su rezervni kapacitet od 17 %. Ako se taj omjer primjeni na najskromniju procjenu proizvodnog kapaciteta u NRK-u, njegov rezervni kapacitet mnogo je veći od ukupne potrošnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

                     (143)

                     Stoga se može zaključiti da u NRK-u postoji znatan rezervni kapacitet, koji bi se mogao usmjeriti prema Uniji dopusti li se istek mjera. Isto tako, nema nikakvih naznaka da bi tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli apsorbirati taj znatan rezervni kapacitet.

               3.7.2.   Privlačnost tržišta Unije

                     (144)

                     Kineski proizvođači pokazali su stalnu zainteresiranost za tržište Unije i uspjeli su povećati tržišni udio na 40–50 %. Unija je sa svojom snažnom industrijskom bazom isto tako veliko tržište, koje stalno obuhvaća više od 10 % ukupne procijenjene kineske proizvodnje.

                     (145)

                     Kako je prikazano u tablicama 4. i 9. cijene proizvođača iz Unije mnogo su više od uvoznih cijena. Postojanje znatnog uvoza iz NRK-a u Uniju unatoč postojećoj antidampinškoj pristojbi potvrđuje privlačnost tržišta Unije.

               3.7.3.   Poremećaji u vezi sa sirovinama

                     (146)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 71. do 73. i objašnjeno u odjeljku 12.4.1. Izvješća, gospodarsko stanje društava ovisi i o uvjetima opskrbe sirovinama (68). Stoga ako postoje vladine mjere kojima se prednost daje domaćoj potrošnji sirovina umjesto raspodjeli sirovina na temelju međunarodne ponude i potražnje, jednakost uvjeta tržišnog natjecanja nagnuta je prema domaćoj industriji na kraju proizvodnog lanca.

               3.7.4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

                     (147)

                     Elektrode od volframa proizvode se samo u NRK-u i u Uniji. NRK primjenjuje ograničenja na izvoz glavne sirovine, koja se velikim dijelom nalazi samo u NRK-u. S obzirom na privlačnost tržišta Unije, veliki postojeći rezervni kapacitet u NRK-u i nastavak znatnog dampinga, Komisija zaključuje da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga.

               4.   VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE

         4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

                     (148)

                     Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni proizvod proizvodila su dva poznata proizvođača u Uniji. Oba proizvođača u potpunosti su surađivala u ispitnom postupku. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

               4.2.   Uvodne napomene

                     (149)

                     Komisija je procijenila štetu na temelju kretanja u područjima proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, iskorištenosti kapaciteta, prodaje, tržišnog udjela, zaposlenosti, produktivnosti i rasta te na temelju kretanja cijena, profitabilnosti, novčanog toka, sposobnosti prikupljanja kapitala i ulaganja, zaliha, povrata ulaganja i plaća.

                     (150)

                     Budući da industriju Unije čine samo dva društva, podaci koji se odnose na industriju Unije prikazat će se u rasponima kako bi se zaštitila povjerljivost u skladu s člankom 19. osnovne uredbe.

                     (151)

                     U cilj zaštite povjerljivost industrije Unije, i uvoz iz NRK-a dobiven iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. osnovne uredbe prikazat će se u rasponima jer bi se objavom tih podataka omogućilo utvrđivanje točne proizvodnje i prodaje industrije Unije zbog prevelike podrobnosti.

               4.3.   Proizvodnja i potrošnja u Uniji

                     (152)

                     Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka bila je u rasponu od 35 do 40 tona, što je manje nego u prethodnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera.

                     (153)

                     Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila kombiniranjem statističkih podataka o uvozu na razini oznake TARIC upotrebom informacija prikupljenih u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. osnovne uredbe i obujma prodaje industrije Unije u Uniji.

                     (154)

                     Potrošnja proizvoda iz postupka revizije u Uniji kretala se kako slijedi:

                        Tablica 2.

                        Potrošnja u Uniji

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Ukupna potrošnja u Uniji (kg)

                                 130 000 -140 000

                                 120 000 -130 000

                                 120 000 -130 000

                                 100 000 -110 000

                                 105 000 -115 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    95

                                    96

                                    83

                                    86

                                    Izvor: odgovori na upitnik, baza podataka iz članka 14. stavka 6.

                     (155)

                     Potrošnja u Uniji u razmatranom se razdoblju smanjila za 14 %. Iz analize na godišnjoj razini vidljivo je gotovo postupno smanjenje tijekom cijelog razdoblja do 2017., a zatim blago povećanje od 3 % od 2017. do razdoblja ispitnog postupka revizije.

               4.4.   Uvoz iz NRK-a

         4.4.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz NRK-a

                     (156)

                     Komisija je utvrdila obujam uvoza iz NRK-a u Uniju na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. osnovne uredbe i tržišnih udjela uvoza usporedbom tog obujma uvoza s potrošnjom u Uniji prikazanom u tablici 2.

                     (157)

                     Tržišni udio i uvoz iz NRK-a razvijali su se kako slijedi:

                        Tablica 3.

                        Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Obujam uvoza iz NRK-a (kg)

                                 45 000 –50 000

                                 50 000 –55 000

                                 50 000 –55 000

                                 40 000 –45 000

                                 45 000 –50 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    103

                                    109

                                    87

                                    97

                                 Tržišni udio uvoza iz NRK-a (%)

                                 30–40 %

                                 40-50 %

                                 40-50 %

                                 40-50 %

                                 40-50 %

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    108

                                    113

                                    105

                                    112

                                    Izvor: odgovori na upitnik, baza podataka iz članka 14. stavka 6.

                     (158)

                     U skladu sa smanjenjem potrošnje u Uniji, obujam uvoza predmeta iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a smanjio se u razmatranom razdoblju za 3 %, pa je u razdoblju ispitnog postupka revizije bio na razini od 45 000 do 50 000 kg (vidjeti tablicu 3.). Unatoč tom smanjenju, tržišni udio kineskih izvoznika povećao se za 12 %, na gotovo polovinu ukupnog tržišta Unije.

                     (159)

                     Za analizu štete važno je napomenuti da je tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz NRK-a nastavio ulaziti u Uniju, uz plaćene carine.

               4.4.2.   Cijene uvoza iz NRK-a

                     (160)

                     Komisija je upotrijebila cijene uvoza iz NRK-a koje su navedene u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. osnovne uredbe.

                     (161)

                     Prosječna cijena uvoza u Uniju iz NRK-a razvijala se kako slijedi:

                        Tablica 4.

                        Uvozne cijene iz NRK-a (EUR/tona)

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Prosječna uvozna cijena iz NRK-a (EUR/kg)

                                 45–50

                                 50–55

                                 45–50

                                 45–50

                                 45–50

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    108

                                    93

                                    93

                                    99

                                    Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

                     (162)

                     Prosječne cijene uvoza iz NRK-a povećale su za 8 % 2015., smanjile su se i ostale stabilne 2016. i 2017., a zatim su se u razdoblju ispitnog postupka revizije povećale gotovo na razinu iz 2014.

                     (163)

                     Tijekom razmatranog razdoblja prosječna uvozna cijena iz NRK-a ostala je znatno niža i od prosječne prodajne cijene i od prosječnog troška proizvodnje industrije Unije, kako je prikazano u tablici 9.

               4.4.3.   Sniženje cijena

                     (164)

                     Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila usporedbom ponderiranih prosječnih prodajnih cijena dvaju proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, s podacima o uvoznim cijenama iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. osnovne uredbe za proizvod iz postupka revizije iz NRK-a na razini CIF, prilagođene prema cijeni s ukupnim troškovima.

                     (165)

                     Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prosječne cijene dvaju proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (166)

                     Iz usporedbe je vidljivo da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prosječno sniženje cijena uvoza iz NRK-a na tržište Unije iznosilo više od 50 % unatoč postojanju antidampinške pristojbe namijenjene uklanjanju razlika u tržišnom natjecanju između tih dvaju proizvoda.

               4.5.   Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a

                     (167)

                     Obujam uvoza u Uniju, njegov tržišni udio i kretanje cijena uvoza proizvoda iz postupka revizije iz ostalih trećih zemalja prikazani su u tablici 5. Obujam i kretanja cijena temelje se na podacima iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. osnovne uredbe.

                        Tablica 5.

                        Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a (kg)

                                 60 000 –65 000

                                 55 000 –60 000

                                 50 000 –55 000

                                 45 000 –50 000

                                 45 000 –50 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    88

                                    85

                                    76

                                    75

                                 Tržišni udio uvoza iz trećih zemalja

                                 45-50 %

                                 45-50 %

                                 40-45 %

                                 40-45 %

                                 40-45 %

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    92

                                    88

                                    91

                                    87

                                 Prosječna uvozna cijena iz trećih zemalja (EUR/kg)

                                 50–55

                                 65–70

                                 65–70

                                 55–60

                                 55–60

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    129

                                    124

                                    113

                                    111

                                    Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

                     (168)

                     Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se za 25 % tijekom razmatranog razdoblja.

                     (169)

                     Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja u istom se razdoblju smanjio za 13 %.

                     (170)

                     Prosječne cijene uvoza iz trećih zemalja osim NRK-a povećale su se za 11 % tijekom razmatranog razdoblja, ali ostale su znatno niže od cijena industrije Unije, kako je prikazano u tablici 10.

                     (171)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 28., proizvod iz postupka revizije proizvodi se samo u NRK-u i Uniji. Stoga uvoz iz trećih zemalja najvjerojatnije potječe iz NRK-a.

               4.6.   Gospodarsko stanje industrije Unije

         4.6.1.   Opće napomene

                     (172)

                     U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

                     (173)

                     Komisija je za utvrđivanje štete upotrijebila podatke jedinih dvaju proizvođača iz Unije kako bi utvrdila pokazatelje štete.

                     (174)

                     Pokazatelji štete jesu: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga, prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

               4.6.2.   Pokazatelji štete

         4.6.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                     (175)

                     Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 6.

                        Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Obujam proizvodnje (u kg)

                                 40 000 –45 000

                                 40 000 –45 000

                                 35 000 –40 000

                                 35 000 –40 000

                                 35 000 –40 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    101

                                    88

                                    94

                                    94

                                 Proizvodni kapacitet (u kg)

                                 100 000 –110 000

                                 100 000 –110 000

                                 100 000 –110 000

                                 100 000 –110 000

                                 100 000 –110 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Iskorištenost kapaciteta

                                 35–40 %

                                 35–40 %

                                 35–40 %

                                 35–40 %

                                 35–40 %

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    101

                                    88

                                    94

                                    94

                                    Izvor: odgovori na upitnik

                     (176)

                     Obujam proizvodnje industrije Unije smanjio se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja u skladu sa smanjenjem potrošnje u Uniji. U 2016. došlo je do znatnog smanjenja od 12 %, ali sljedeće godine proizvodnja se povećala za 6 % i ostala je na istoj razini tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (177)

                     Proizvodni kapacitet industrije Unije ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja.

                     (178)

                     Iskorištenost kapaciteta mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja. Prvo se povećala za 1 % od 2014.do 2015., ali se 2016. smanjila za 13 % i zatim se povećala za 6 % 2017. te je ostala na toj razini. Ukupno je iskorištenost kapaciteta ostala niska i smanjila se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja.

                     (179)

                     Proizvodnja i iskorištenost kapaciteta industrije Unije smanjili su se za 6 %, u skladu sa smanjenjem potrošnje u Uniji od 14 %, ali smanjio se i uvoz iz NRK-a (za 3 %) i trećih zemalja (za 25 %).

               4.6.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

                     (180)

                     Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 7.

                        Obujam prodaje i tržišni udio

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Obujam prodaje na tržištu Unije (kg)

                                 15 000 –20 000

                                 15 000 –20 000

                                 15 000 –20 000

                                 15 000 –20 000

                                 15 000 –20 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    101

                                    100

                                    98

                                    96

                                 Tržišni udio

                                 10–15 %

                                 10–15 %

                                 10–15 %

                                 15–20 %

                                 15–20 %

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    106

                                    105

                                    118

                                    111

                                    Izvor: odgovori na upitnik

                     (181)

                     Tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjio se za 4 %. Smanjenje je pratilo smanjenje potrošnje u Uniji.

                     (182)

                     Industrija Unije uspjela je povećati svoj tržišni udio od 2014. do 2017. za 18 %, ali se on smanjio za 7 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ukupno se njezin tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja povećao za 11 %.

               4.6.2.3.   Rast

                     (183)

                     Tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja industrije Unije smanjila se za 6 %, dok se potrošnja u Uniji smanjila za 14 %, a obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjio se za 4 %. Smanjenje obujma prodaje industrije Unije u razmatranom razdoblju trebalo bi razmatrati u kontekstu smanjenja potrošnje u istom razdoblju. Tržišni udio industrije Unije povećao se za 11 %.

               4.6.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

                     (184)

                     Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 8.

                        Zaposlenost i produktivnost

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Broj zaposlenika (u EPRV-u)

                                 40–50

                                 40–50

                                 40–50

                                 40–50

                                 40–50

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    98

                                    100

                                    106

                                    106

                                 Produktivnost (kg/EPRV)

                                 900–1 000

                                 900–1 000

                                 800–900

                                 800–900

                                 800–900

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    103

                                    88

                                    88

                                    89

                                    Izvor: odgovori na upitnik

                     (185)

                     Unatoč smanjenoj proizvodnji u razmatranom se razdoblju zaposlenost u industriji Unije povećala za 6 %. To je utjecalo na produktivnost proizvođača iz Unije, koja se u razmatranom razdoblju smanjila za 11 %.

               4.6.2.5.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

                     (186)

                     Prosječne prodajne cijene i trošak proizvodnje proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

                        Tablica 9.

                        Prodajne cijene u Uniji

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Prosječna prodajna cijena po kg (EUR)

                                 140–180

                                 140–180

                                 140–180

                                 140–180

                                 140–180

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    102

                                    101

                                    99

                                    97

                                 Prosječni trošak proizvodnje po kg (EUR)

                                 130–150

                                 130–150

                                 130–150

                                 130–150

                                 130–150

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    101

                                    91

                                    98

                                    100

                                    Izvor: odgovori na upitnik

                     (187)

                     Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji mijenjale su se, ali ukupno su se u razmatranom razdoblju smanjile za 3 %, dok je trošak proizvodnje u istom razdoblju ostao relativno stabilan, uz lagano povećanje od 1 % 2015., nakon čega je uslijedilo smanjenje od 10 % 2016.

               4.6.2.6.   Troškovi rada

                     (188)

                     Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 10.

                        Prosječni troškovi rada po zaposleniku

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EPRV) (EUR)

                                 52 007

                                 55 772

                                 52 157

                                 54 719

                                 52 362

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    107

                                    100

                                    105

                                    101

                                    Izvor: odgovori na upitnik

                     (189)

                     Prosječni troškovi rada po zaposleniku u industriji Unije mijenjali su se tijekom razmatranog razdoblja, ali su se ukupno lagano povećali za 1 %.

               4.6.2.7.   Zalihe

                     (190)

                     Razine zaliha proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

                        Tablica 11.

                        Zalihe

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Završne zalihe (u kg)

                                 3 500 –4 000

                                 3 500 –4 000

                                 2 500 –3 000

                                 2 300 –2 800

                                 2 500 –3 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    106

                                    71

                                    67

                                    81

                                    Izvor: odgovori na upitnik

                     (191)

                     Razina završnih zaliha mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom tog razdoblja općenito se smanjila za 19 %.

               4.6.2.8.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

                     (192)

                     Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

                     (193)

                     Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

                        Tablica 12.

                        Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                                 2014.

                                 2015.

                                 2016.

                                 2017.

                                 RIPR

                                 Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

                                 (– 10)–(– 5)

                                 0-5

                                 0–5

                                 0–5

                                 (– 5)–(0)

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    – 100

                                    11

                                    50

                                    34

                                    – 11

                                 Novčani tok (EUR)

                                 30 000 -35 000

                                 300 000 –350 000

                                 400 000 -450 000

                                 500 000 -550 000

                                 (– 150 000 )–(– 75 000 )

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    1,065

                                    1,329

                                    1,681

                                    – 411

                                 Ulaganja (EUR)

                                 220 000 -270 000

                                 200 000 -230 000

                                 230 000 -250 000

                                 250 000 -275 000

                                 410 000 -440 000

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    100

                                    80

                                    92

                                    103

                                    163

                                 Povrat ulaganja

                                 (– 15)–(– 10)

                                 (– 5)–(0)

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                    Indeks (2014. = 100)

                                    – 100

                                    – 23

                                    74

                                    64

                                    4

                                    Izvor: odgovori na upitnik

                     (194)

                     Profitabilnost industrije Unije mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja. Iako se poboljšala 2015., 2016. i 2017., u razdoblju ispitnog postupka revizije ponovno je pala na razinu na kojoj se bilježe gubici.

                     (195)

                     Neto novčani tok, sposobnost industrije Unije da sama financira svoje djelatnosti, smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 411 %. Bio je stabilan 2015., 2016. i 2017., ali se zatim naglo smanjio u razdoblju ispitnog postupka revizije.

                     (196)

                     U razmatranom razdoblju godišnja ulaganja industrije Unije u istovjetni proizvod mijenjala su se, ali ukupno su se povećala za 63 %.

                     (197)

                     Povrat ulaganja industrije Unije, dobit kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti imovine, povećao se u razmatranom razdoblju za 104 %, ali ostao je vrlo nizak u razdoblju ispitnog postupka revizije.

               4.6.3.   Zaključak o stanju industrije Unije

                     (198)

                     U ispitnom postupku utvrđeno je da se tijekom razmatranog razdoblja većina pokazatelja štete kretala negativno te da se gospodarsko i financijsko stanje industrije Unije pogoršalo.

                     (199)

                     Uz uvedene mjere i tržište koje se smanjivalo industrija Unije uspjela je povećati svoj tržišni udio za 11 %, unatoč smanjenju njezinih cijena.

                     (200)

                     Obujam proizvodnje i prodaje industrije Unije slijedio je ista negativna kretanja kao i potrošnja u Uniji. Profitabilnost se poboljšala, ali je u razdoblju ispitnog postupka revizije i dalje bila negativna. Novčani tok pogoršao se te je u razdoblju ispitnog postupka revizije bio negativan. Ulaganja su se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Povrat ulaganja donekle se oporavio, ali kretao se tek neznatno iznad nule u razdoblju ispitnog postupka revizije.

                     (201)

                     Profitabilnost, novčani tok, i povrat ulaganja kretali su se pozitivno na početku razmatranog razdoblja. Međutim, industrija Unije ponovno je počela ostvarivati gubitke u razdoblju ispitnog postupka revizije.

                     (202)

                     Istodobno se tijekom razmatranog razdoblja smanjio i apsolutni obujam i tržišni udio uvoza iz trećih zemalja. Unatoč smanjenju potrošnje u Uniji, tržišni uvoz kineskog uvoza povećao se za 4 %, dok se njegova cijena smanjila. Iako su prosječne cijene uvoza iz trećih zemalja bile malo više od vrlo niskih kineskih cijena, Komisija nije mogla zaključiti potječe li taj izvoz zapravo iz NRK-a, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 171. Prosječna jedinična cijena iz trećih zemalja samo je malo veća od cijena po kojima je uvoz iz NRK-a ušao na tržište Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Neovisno o tome potječe li uvoz iz trećih zemalja zapravo iz NRK-a ili ne, pogoršanje gospodarskog i financijskog stanja industrije Unije podudara se s trajnom prisutnošću reprezentativnog obujma dampinškog uvoza iz NRK-a na tržištu Unije, koji i dalje znatno smanjuje cijene industrije Unije te je stoga nastavio vršiti nepošten konkurentski pritisak na industriju Unije.

                     (203)

                     Komisija je nakon ukupne procjene čimbenika štete zaključila da industrija Unije i dalje trpi materijalnu štetu jer se nije poboljšalo njezino gospodarsko i financijsko stanje te se ona nije oporavila od materijalne štete koju je Komisija utvrdila u početnom ispitnom postupku.

               4.7.   Vjerojatnost nastavka štete

                     (204)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li se materijalna šteta zbog dampinškog uvoza iz NRK-a nastavila ako se dopusti istek mjera koje su na snazi.

                     (205)

                     Kako bi utvrdila vjerojatnost nastavka štete u slučaju ukidanja mjera protiv NRK-a, Komisija je analizirala: i. rezervni kapacitet dostupan u NRK-u; ii. privlačnost tržišta Unije i iii. utjecaj kineskog uvoza na stanje industrije Unije ako se dopusti istek mjera.

               (a)
               Rezervni kapacitet NRK-a

                     (206)

                     Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 140. do 143., u NRK-u postoji znatan rezervni kapacitet proizvoda iz postupka revizije, koji uvelike premašuje ukupnu potrošnju u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

                     (207)

                     Osim toga, Komisija nije utvrdila nikakve elemente na temelju kojih bi se moglo zaključiti da će u bliskoj budućnosti doći do znatnog povećanja domaće potražnje za proizvodom iz postupka revizije u NRK-u ili na nekom drugom tržištu treće zemlje. Stoga je Komisija zaključila da domaća potražnja u NRK-u ili drugim tržištima trećih zemalja ne bi mogla apsorbirati rezervni kapacitet dostupan u NRK-u.

               (b)
               Privlačnost tržišta Unije

                     (208)

                     Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 144. i 145., tržište Unije privlačno je proizvođačima izvoznicima iz NRK-a. U razdoblju početnog ispitnog postupka (od 2001. do 2005.) tržišni udio uvoza iz NRK-a bio je 76,2 %, što pokazuje moguću razinu uvoza iz NRK-a u slučaju isteka mjera.

                     (209)

                     Uvoz iz NRK-a bez antidampinške pristojbe smanjio bi prodajne cijene industrije Unije za više od 60 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. To pokazuje vjerojatnu razinu cijene uvoza iz NRK-a u slučaju ukidanja mjera. Na temelju toga vjerojatno je da bi se pritisak na cijene na tržištu Unije povećao u slučaju ukidanja mjera, pa bi industrija Unije pretrpjela daljnju štetu.

                     (210)

                     Na temelju toga vjerojatno je da će proizvođači izvoznici iz NRK-a u slučaju izostanka mjera povećati svoju prisutnost na tržištu Unije s obzirom na obujam i tržišni udio, i to po dampinškim cijenama znatno ispod prodajnih cijena industrije Unije.

               (c)
               Utjecaj na industriju Unije

                     (211)

                     Trajna prisutnost dampinškog uvoza iz NRK-a na tržištu Unije i politika niskih cijena spriječili su industriju Unije da u potpunosti ostvari korist od postojećih antidampinških mjera te da se oporavi od prethodnih štetnih dampinških praksi. Zbog prisutnosti dampinškog uvoza industrija Unije nije mogla odraziti svoje troškove u prodajnim cijenama, što je u razdoblju ispitnog postupka revizije dovelo do znatnog pogoršanja njezine profitabilnosti do razine bilježenja gubitaka.

                     (212)

                     Kad bi se mjere ukinule, industrija Unije ne bi mogla zadržati svoj obujam prodaje i tržišni udio u odnosu na uvoz iz NRK-a po niskim cijenama. Vrlo je vjerojatno da bi se tržišni udio NRK-a brzo povećao ako bi se dopustio istek mjera. Daljnji gubitak obujma prodaje doveo bi do još niže stope iskorištenosti i povećanja prosječnog troška proizvodnje. U kombinaciji s većim pritiskom na cijene, jer bi sniženje cijena bez mjera bilo veće od 60 %, to bi dovelo do daljnjeg pogoršanja već nestabilnog financijskog stanja industrije Unije i naposljetku do zatvaranja proizvodnih pogona, što bi u konačnici dovelo do nestanka industrije na svim mjestima osim u NRK-u.

                     (213)

                     Stoga je Komisija zaključila da postoji velika vjerojatnost da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka štete zbog dampinškog uvoza iz NRK-a i da bi se već nestabilno stanje industrije Unije vjerojatno dodatno pogoršalo.

               4.8.   Zaključak

                     (214)

                     Ukidanje mjera najvjerojatnije bi prouzročilo znatno povećanje dampinškog uvoza iz NRK-a po cijenama koje su znatno niže od cijena industrije Unije. Komisija je stoga zaključila da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji velika vjerojatnost nastavka štete.

               5.   INTERES UNIJE

                     (215)

                     U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline.

                     (216)

                     Komisija je pri utvrđivanju interesa Unije u obzir uzela interese svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe.

                     (217)

                     Na temelju navedenoga Komisija je ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka dampinga i štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije.

               5.1.   Interes industrije Unije

                     (218)

                     U ispitnom postupku utvrđeno je da bi se u slučaju ukidanja mjera osjetljivo stanje industrije Unije vrlo vjerojatno znatno dodatno pogoršalo. To bi moglo dovesti do njezina nestanka i monopolizacije tržišta u korist kineskih proizvođača.

                     (219)

                     Komisija je stoga zaključila da bi nastavak mjera protiv NRK-a pogodovao industriji Unije.

               5.2.   Interes nepovezanih uvoznika i korisnika

                     (220)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama 14. i 17., samo su se jedan uvoznik i jedan korisnik željeli registrirati kao zainteresirane strane i nijedan od njih nije dostavio nikakve primjedbe u ovom ispitnom postupku. Slaba suradnja uvoznika i korisnika, koja je u skladu s nalazima prethodnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera, može se objasniti kao posljedica slabog utjecaja proizvoda iz postupka revizije na njihove troškove proizvodnje. Čini se da se na proizvod gleda kao na robu te su kupcima najvažniji kriteriji cijena proizvoda i mogućnost nabave svih potrebnih vrsta od jednog dobavljača. S obzirom na očigledno marginalni utjecaj proizvoda iz postupka revizije na troškove proizvoda na kraju proizvodnog lanca, zaključeno je da mjere ne bi negativno utjecale na uvoznike i korisnike.

               5.3.   Zaključak o interesu Unije

                     (221)

                     S obzirom na navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da produljenje postojećih antidampinških mjera za uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a nije u interesu Unije.

               6.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

                     (222)

                     Na temelju Komisijinih zaključaka o vjerojatnosti nastavka dampinga i štete te interesu Unije trebalo bi zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz elektroda od volframa podrijetlom iz NRK-a.

                     (223)

                     Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se samo na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvode ta trgovačka društva i posebno navedene pravne osobe. Uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, ne može ostvariti korist od tih stopa i na njega bi trebalo primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

                     (224)

                     Sve zahtjeve kojima se traži primjena tih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) treba odmah uputiti Komisiji (69) sa svim relevantnim informacijama. Konkretno, zahtjev mora sadržavati sve promjene djelatnosti društva u pogledu proizvodnje, domaće i izvozne prodaje povezane s, na primjer, tom promjenom naziva ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis društava na koja se primjenjuju pojedinačne stope pristojbi.

                     (225)

                     Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe 2018/1046 (70), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata se treba platiti po stopi koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljenoj u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

                     (226)

                     Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. osnovne uredbe,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

            Članak 1.

               1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz elektroda od volframa za zavarivanje, uključujući šipke od volframa za elektrode za zavarivanje, koje sadržavaju 94 mas. % ili više volframa, osim onih dobivenih jednostavnim sinteriranjem, neovisno o tome jesu li rezane na dužine ili ne, trenutačno razvrstane u oznake KN ex 8101 99 10 i ex 8515 90 80 (oznake TARIC 8101991010 i 8515908010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

               2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

                           Društvo

                           Pristojba

                           Dodatna oznaka TARIC

                           Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd

                           17,0 %

                           A754

                           Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd

                           41,0 %

                           A755

                           Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd

                           38,8 %

                           A756

                           Sva ostala društva

                           63,5 %

                           A999

               3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. jest podnošenje carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) elektroda od volframa iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u (predmetna zemlja). Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

               4.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

            Članak 2.
            Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
            Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2019.

                  Za Komisiju

                  Predsjednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

            (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 260/2007, SL L 72, 13.3.2007., str. 1.

            (3)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 508/2013, SL L 150, 4.6.2013., str. 1.

            (4)  SL C 292, 2.9.2017., str. 6.

            (5)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21., kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EU) 2018/825 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. (SL L 143, 7.6.2018., str. 1.)

            (6)  SL C 186, 31.5.2018., str. 13.

            (7)  Proizvođač je svako društvo u predmetnoj zemlji koje proizvodi proizvod iz postupka revizije, uključujući svako njegovo povezano društvo uključeno u proizvodnju, domaću prodaju ili izvoz proizvoda iz postupka revizije.

            (8)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite.

            (9)  Izvješće – poglavlje 2., str. 6.–7.

            (10)  Izvješće – poglavlje 2., str. 10.

            (11)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (12)  Izvješće – poglavlje 2., str. 20.–21.

            (13)  Izvješće – poglavlje 3., str. 41., 73.–74.

            (14)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.–121.

            (15)  Izvješće – poglavlje 6., str. 122.–135.

            (16)  Izvješće – poglavlje 7., str. 167.–168.

            (17)  Izvješće – poglavlje 8., str. 169.–170., 200.–201.

            (18)  Izvješće – poglavlje 2., str. 15.–16., Izvješće – poglavlje 4., str. 50., str. 84., Izvješće – poglavlje 5., str. 108.–109.

            (19)  Izvješće – poglavlje 13., str. 322.

            (20)  Izvješće – poglavlje 12., str. 298.–312.

            (21)  Izvješće – poglavlje 12., str. 267.–282.

            (22)  Izvješće – poglavlje 5., str. 100.–101.

            (23)  Izvješće – poglavlje 2., str. 26.

            (24)  Izvješće – poglavlje 2., str. 31.–32.

            (25)  Vidjeti https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

            (26)  Vidjeti internetske stranice Udruženja kineske industrije obojenih metala: http://www.chinania.org.cn/html/dangjiangongzuo/dangjianhuodong/2019/0326/34906.html (pristup na dan 29. ožujka 2019.)

            (27)  Izvješće – poglavlje 12., str. 322.

            (28)  Izvješće – poglavlja od 14.1. do 14.3.

            (29)  Izvješće – poglavlje 4., str. 41.–42., 83.

            (30)  Izvješće – poglavlje 12., str. 268.

            (31)  Izvješće – poglavlje 12., str. 271.

            (32)  Izvješće – poglavlje 12., str. 273.

            (33)  Izvješće – poglavlje 12., str. 279.

            (34)  Izvješće – poglavlje 12., str. 306.

            (35)  Izvješće – poglavlje 12., str. 310.

            (36)  Izvješće – poglavlje 12., str. 311.

            (37)  Izvješće – poglavlje 12., str. 316.

            (38)  Vidjeti Obavijest Ministarstva trgovine Kine br. 208 [2018.] koja je dostupna na: http://www.mofcom.gov.cn/article/b/e/201812/20181202821970.shtml (pristup na dan 26. travnja 2019.).

            (39)  Vidjeti str. 298. Izvješća.

            (40)  OECD. 2014. Export Restrictions in Raw Materials Trade: Facts, Fallacies and Better Practices (Ograničenja izvoza u trgovini sirovinama: činjenice, nedostaci i bolje prakse) (OECD Publishing, 2014.), stranica 26.

            (41)  OECD. 2016. Methodological note to the Inventory of Export Restrictions on Industrial Raw Materials (Metodološka bilješka uz Inventar izvoznih ograničenja u vezi s industrijskim sirovinama), OECD, 9. ožujka 2016.

            (42)  Izvješće – poglavlje 6., str. 138.–149.

            (43)  Izvješće – poglavlje 9., str. 216.

            (44)  Izvješće – poglavlje 9., str. 213.–215.

            (45)  Izvješće – poglavlje 9., str. 209.–211.

            (46)  Izvješće – poglavlje 13., str. 332.–337.

            (47)  Izvješće – poglavlje 13., str. 336.

            (48)  Izvješće – poglavlje 13., str. 337.–341.

            (49)  Izvješće – poglavlje 6., str. 114.–117.

            (50)  Izvješće – poglavlje 6., str. 119.

            (51)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.

            (52)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

            (53)  Izvješće, ibid.

            (54)  Izvješće – poglavlje 14., str. 362.–363., u kojem se navode EU-ovi ispitni postupci trgovinske zaštite (u vezi s određenim toplovaljanim plosnatim proizvodima od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i s određenim organski prevučenim proizvodima od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine) te ispitni postupci trgovinske zaštite koje su provodila australska, kanadska, indijska ili američka tijela.

            (55)  Izvješće – poglavlje 6., str. 127., posebno kada je riječ o procjeni MMF-a.

            (56)  Izvješće – poglavlje 12., str. 274. i 281.–282.

            (57)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.

            (58)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji prihodi, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (59)  Ako se u nekoj zemlji sa sličnim stupnjem razvoja ne proizvodi proizvod iz postupka revizije, može se uzeti u obzir proizvodnja proizvoda iz iste opće kategorije i/ili sektora proizvoda iz postupka revizije.

            (60)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji prihodi, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (61)  https://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/commodity/tungsten/.

            (62)  Oznake NACE dostupne su na adresi: http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/index/nace_all.html.

            (63)  Podaci o troškovima radne snage dostupni su na adresi: http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2088.

            (64)  Priopćenje za medije u kojem se objavljuju godišnje promjene cjenovnog indeksa za domaće proizvođače za proizvodni sektor dostupno je na adresi: http://www.turkstat.gov.tr/PreTabloArama.do?metod=search&araType=hb_x.

            (65)  Orbis (Bureau Van Dijk) globalni je pružatelj poslovnih podataka, www.bvdinfo.com.

            (66)  Bilješka od 6. ožujka 2019., Prilog 2.

            (67)  Bilješka od 6. ožujka 2019., Prilog 2.

            (68)  Povezanost između izvoznih ograničenja i cijena podrobnije je opisana u Izvješću, u odjeljku 12.4.1., str. 298. – 299.

            (69)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Bruxelles, Belgija.

            (70)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, SL L 193, 30.7.2018., str. 1.