title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1361 оd 6. kolovoza 2015. o stavljanju izvan snage konačne antidampinške pristojbe uvedene na uvoz određenih svijeća, voštanica i sličnog podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

text:
               7.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 210/3

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1361
   оd 6. kolovoza 2015.
   o stavljanju izvan snage konačne antidampinške pristojbe uvedene na uvoz određenih svijeća, voštanica i sličnog podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Uredbom Vijeća (EZ) br. 393/2009 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih svijeća, voštanica i sličnog, trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 3406 00 00 (oznaka TARIC 3406000090) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) („konačne antidampinške mjere”).

               (2)

               Mjere su bile u obliku fiksnog iznosa u EUR po toni sadržaja goriva (obično, ali ne nužno, u obliku loja, stearina, parafinskog voska ili drugih vrsta voska, uključujući fitilj) utvrđenog na 549,33 EUR po toni goriva.

               (3)

               Pojedinačne fiksne pristojbe utvrđene su za sljedeće proizvođače izvoznike: Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd (321,83 EUR/tona), Dalian Bright Wax Co., Ltd (171,98 EUR/tona), Dalian Talent Gift Co., Ltd (367,09 EUR/tona). Na sljedeća trgovačka društva primjenjivala se nulta stopa pristojbe: Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd, M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd, Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd, Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd, i njegovo povezano društvo Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd i Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.

               (4)

               Budući da je odabir uzorka primijenjen u početnom ispitnom postupku, prosječna pristojba za proizvođače koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, od 345,86 EUR po toni sadržaja goriva stoga je utvrđena u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Pristojba za sva ostala društva utvrđena je na 549,33 EUR/tona sadržaja goriva.

         2.   Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere

               (5)

               Nakon objave Obavijesti o predstojećem isteku (3) konačnih antidampinških mjera koje su na snazi Komisija je 14. veljače 2014. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (6)

               Zahtjev je podnijelo 16 proizvođača svijeća iz Unije („podnositelji zahtjeva”) koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenih svijeća, voštanica i sličnog u Uniji.

               (7)

               Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.

         3.   Pokretanje revizije nakon isteka mjere

               (8)

               Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere te je 14. svibnja 2014. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije
                   (4) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

         4.   Ispitni postupak

   4.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

               (9)

               Ispitnim postupkom o nastavku dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2013. do 31. ožujka 2014. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja RIPR-a („razmatrano razdoblje”).

         4.2.   Stranke na koje se ispitni postupak odnosi

               (10)

               Komisija je o pokretanju ispitnog postupka revizije nakon isteka mjere službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike iz NRK-a koji su joj poznati i na koje se primjenjuju antidampinške mjere, nepovezane uvoznike, korisnike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i nadležna tijela NRK-a. Sve zainteresirane stranke mogle su u pisanom obliku iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje u roku koji je određen u Obavijesti o pokretanju postupka.

         4.3.   Odabir uzorka

               (11)

               U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, s obzirom na očito velik broj proizvođača izvoznika iz NRK-a i uključenih nepovezanih uvoznika u Uniji, smatralo se primjerenim ispitati je li potrebno primijeniti odabir uzorka. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li odabir uzorka potreban i ako jest, kako bi mogla odabrati uzorak, od tih stranaka zatraženo je da se jave Komisiji u roku od 15 dana od pokretanja revizije i da dostave, kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim djelatnostima u pogledu dotičnog proizvoda obuhvaćenog revizijom tijekom razdoblja od 1. travnja 2013. do 31. ožujka 2014.

               (12)

               Valjane podatke dostavilo je 25 proizvođača izvoznika iz NRK-a u okviru postupka odabira uzorka i pristalo surađivati u ispitnom postupku. Oni su činili 36 % ukupnog obujma uvoza u Uniju koji su izvršila kineska društva na koja se antidampinške pristojbe primjenjuju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. S obzirom na relativno velik broj proizvođača izvoznika iz NRK-a koji su pristali surađivati u ispitnom postupku, odlučeno je da će se broj stranaka koje će se ispitati ograničiti na uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje i izvozne prodaje koji se razumno mogu ispitati u raspoloživom razdoblju u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe. Odabrani uzorak činila su četiri proizvođača izvoznika koja su predstavljala 21 % ukupnog obujma izvoza društava na koja se primjenjuju pristojbe. Njihovi podatci provjereni su tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta.

               (13)

               U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, s dotičnim strankama i s kineskim nadležnim tijelima savjetovalo se u pogledu odabira uzorka. Jedan proizvođač izvoznik uključen u početni prijedlog odlučio je povući svoju suradnju. Jedan proizvođač izvoznik zatražio je da ga se uključi u uzorak na temelju mase njegova izvoza. Stoga je u skladu s time utvrđen konačni uzorak.

               (14)

               Zaprimljeni su odgovori na upitnike jednog uvoznika iz Unije. Stoga odabir uzorka nije bio potreban kako bi se ispitala situacija u pogledu nepovezanih uvoznika.

               (15)

               Kako je dodatno objašnjeno u uvodnoj izjavi 73. u nastavku, u početnoj fazi ispitnog postupka 26 proizvođača ili grupacija proizvođača iz Unije pristalo je surađivati u ispitnom postupku. S obzirom na velik broj proizvođača koji su surađivali, Komisija je odlučila primijeniti odabir uzorka. Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje koji se razumno mogao ispitati u raspoloživom razdoblju, uzimajući u obzir i zemljopisnu raširenost i dostatnu pokrivenost različitih vrsta proizvoda. Odabrani uzorak sastojao se od sedam društava. Uzorak se smatrao reprezentativnim i njime je obuhvaćeno 37 % procijenjene ukupne proizvodnje svijeća u Uniji tijekom RIPR-a.

               (16)

               Nijedan korisnik nije se javio ili ponudio suradnju u ispitnom postupku u roku zadanom u obavijesti o pokretanju postupka ni u kasnijim fazama ispitnog postupka.

               (17)

               Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:

                           (a)

                           proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       Bolsius International (NL),

                                       —

                                       Vollmar GmbH (DE),

                                       —

                                       GIES Kerzen GmbH (DE) (5),

                                       —

                                       Promol Industria de Velas SA (PT),

                                       —

                                       Liljeholmens Stearinfabriks AB (SE),

                                       —

                                       Korona Candles S.A. (PL),

                                       —

                                       Spaas Kaarsen N.V. (BE);

                           (b)

                           uvoznici iz Unije:

                                       —

                                       Asda Stores Limited, Leeds (UK);

                           (c)

                           izvoznici iz NRK-a:

                                       —

                                       Beijing Candleman Candle Co Ltd, No 515 Yanfang Industrial Park, okrug Fangshan, 102413 Peking,

                                       —

                                       Dalian Talent Gift co Ltd, selo Tangfang, okrug Taiping, 116200 Pulandian,

                                       —

                                       Shanghai Grand Industrial Co., Ltd, Rm.38-301,3/F,No.633 JiangChuan RD, okrug Minhang, 200240 Šangaj, i

                                       —

                                       Zheijang Neeo Home decoration Co, Ltd, Chengjiang Industry Area, Huang Yan, 318020 Taizhou;

                           (d)

                           proizvođač u analognoj zemlji:

                                       —

                                       Yankee Candle, South Deerfield, Massachusetts, SAD.

         5.   Objava

               (18)

               Sve zainteresirane stranke obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima koja su dovela do nalaza i zaključaka u ovom ispitnom postupku revizije nakon isteka mjere te su pozvane da se očituju. Nakon te objave određen im je rok za očitovanje. Predstavnik podnositelja zahtjeva zatražio je pojašnjenja i dodatne podatke o ponašanju proizvođača izvoznika na koje se primjenjuje nulta pristojba, metodologiji upotrijebljenoj za utvrđivanje kineskih izvoznih cijena na tržištima ostalih trećih zemalja, izvoru javnih podataka navedenih u uvodnoj izjavi 29. u nastavku i procjeni potrošnje u Uniji tijekom početnog ispitnog postupka. Komisija je dostavila pojašnjenja i podatke zatražene pisanim putem 27. svibnja 2015. ili u dokumentu o objavi.

               (19)

               Sve su zainteresirane stranke imale priliku zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

               (20)

               Na zahtjev predstavnika podnositelja zahtjeva saslušanje kojim je predsjedao službenik za saslušanja održano je 27. svibnja 2015. Tijekom saslušanja predstavnik podnositelja zahtjeva tvrdio je da su se nalazi Komisije temeljili na neodgovarajućoj analizi i/ili da ne postoje dokazi o budućem ponašanju proizvođača izvoznika na koje se primjenjuje nulta pristojba. Doveo je u pitanje i rezultate izračuna sniženja cijena, nalaze Komisije o proizvodnom kapacitetu u NRK-u i privlačnosti tržišta Unije. Štoviše, tvrdio je da javni spis nije potpun i da ima nedostatke. Ti su nedostatci brzo ispravljeni na odgovarajući način.

               (21)

               Primjedbe u pogledu objave i dodatnih pojašnjenja primljene su 2. lipnja 2015. Te su primjedbe razmotrene i, prema potrebi, uzete u obzir.

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   1.   Dotični proizvod

               (22)

               Proizvod koji je predmet ove revizije jesu svijeće, voštanice i slično, osim nadgrobnih svijeća i ostalih vanjskih svjetiljki na gorivo („proizvod obuhvaćen revizijom”), trenutačno obuhvaćeni oznakom KN ex 3406 00 00 (oznaka TARIC 3406000090) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

               (23)

               Za potrebe ove revizije „nadgrobne svijeće i ostale vanjske svjetiljke na gorivo” znači svijeće, voštanice i slično koji imaju jedno ili više od sljedećih svojstava:

                           —

                           njihovo gorivo sadržava više od 500 ppm toluena,

                           —

                           njihovo gorivo sadržava više od 100 ppm benzena,

                           —

                           imaju fitilj promjera najmanje 5 mm,

                           —

                           svaki se nalazi u plastičnoj posudi s okomitim stjenkama visine najmanje 5 cm.

               (24)

               Proizvod obuhvaćen revizijom postoji u velikom broju veličina, oblika i masa; može biti obične bijele boje ili u drugim bojama, u cijelosti ili samo izvana; s mirisom ili bez mirisa te s ukrasima ili bez njih. Površina može biti glatka ili neravna. Svijeće mogu biti u staklenoj čaši/staklenki, keramičkim/aluminijskim posudama. Označivanje i pakiranje mogu se osigurati na zahtjev kupaca. Međutim, unatoč tim razlikama sve te vrste proizvoda obuhvaćenog revizijom imaju jednaka osnovna kemijska i tehnička svojstva i namjene te su u velikoj mjeri međusobno zamjenjive. Stoga se smatra da su sve svijeće obuhvaćene ovim ispitnim postupkom dio istog proizvoda.

               (25)

               Ta prethodno opisana svojstva utječu na cijenu pojedinačne svijeće, no raspoloživim statističkim podatcima ne može se obuhvatiti tolika raznolikost.

         2.   Istovjetni proizvod

               (26)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da proizvod koji se proizvodi i prodaje na kineskom domaćem tržištu i/ili izvozi u Uniju i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te istu osnovnu namjenu.

               (27)

               Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA

               (28)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka dampinga iz NRK-a.

         1.   Uvodne napomene

               (29)

               Procjena vjerojatnosti nastavka dampinga temeljila se na podatcima koje su dostavile zainteresirane stranke i koji su primjereno provjereni, na podatcima sadržanima u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjere zajedno s podatcima prikupljenima iz ostalih izvora, kao što su trgovinski statistički podatci o uvozu i izvozu (Eurostat i kineske baze podataka o izvozu) te ostali javno dostupni podatci, kao što su internetske stranice Komisije za međunarodnu trgovinu SAD-a te proizvođača i preprodavatelja svijeća. Komisija je upotrijebila i povjerljive podatke o kojima su države članice izvijestile u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe u svrhu unakrsne provjere podataka koje su dostavile stranke te analize razvoja uvoza podrijetlom od kineskih proizvođača izvoznika na koje se primjenjuje pojedinačna dampinška marža.

               (30)

               U početnom ispitnom postupku Komisija je upotrijebila podatke industrije Unije kako bi utvrdila uobičajenu vrijednost s obzirom na to da nijedan proizvođač s poslovnim nastanom u analognoj zemlji nije surađivao. Za potrebe trenutačnog ispitnog postupka proizvođač s poslovnim nastanom u Sjedinjenim Američkim Državama („SAD”) pristao je surađivati i dostaviti sve potrebne podatke kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost u trenutačnom ispitnom postupku, kako je objašnjeno u uvodnom izjavama 31. do 35. u nastavku.

         2.   Damping uvoza tijekom RIPR-a

   2.1.   Uobičajena vrijednost

   2.1.1.   Odabir analogne zemlje

               (31)

               U obavijesti o pokretanju postupka Brazil je predložen kao primjerena analogna zemlja za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za NRK. Komisija je pozvala sve zainteresirane stranke da dostave svoje primjedbe u pogledu prijedloga, ali nisu primljene nikakve primjedbe. Komisija je stoga poslala upitnike brazilskim proizvođačima koji su joj bili poznati. Međutim, nijedan proizvođač iz Brazila nije surađivao.

               (32)

               Osim toga, ispitana je suradnja i proizvođača s poslovnim nastanom u zemljama tržišnoga gospodarstva, kao što su Argentina, Kanada, Čile, Indija, Indonezija, Izrael, Malezija, Novi Zeland, Tajvan i Tajland. Međutim, nijedan proizvođač s poslovnim nastanom u navedenim zemljama nije surađivao.

               (33)

               Komisija je ispitala ostale raspoložive izvore podataka kako bi našla moguću analognu zemlju, odnosno Eurostat i javne baze podataka koje je dostavila Komisija za međunarodnu trgovinu SAD-a. Utvrđeno je da su tržišta Unije i SAD-a glavna svjetska tržišta svijeća te da se proizvodi iz SAD-a izvoze i na tržište Unije.

               (34)

               Na temelju internetske stranice Nacionalnog udruženja za svijeće SAD-a (engl. US National Candle Association, NCA) utvrđeno je da postoji oko 400 proizvođača svijeća s poslovnim nastanom u SAD-u, da je ukupan obujam proizvodnje znatan i da ta zemlja uvozi velike količine za vlastitu potrošnju. Stoga se SAD smatrao odgovarajućom analognom zemljom za potrebe trenutačnog ispitnog postupka.

               (35)

               Komisija je zatražila potporu NCA-e te se jedan proizvođač iz SAD-a javio i pristao surađivati u ispitnom postupku. Podatci koje je dostavio navedeni proizvođač smatrali su se dostatnima i primjerenima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u trenutačnom ispitnom postupku.

         2.1.2.   Određivanje uobičajene vrijednosti

               (36)

               Uobičajena vrijednost utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 30., uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju podataka dostavljenih i provjerenih u poslovnim prostorijama proizvođača koji surađuje iz SAD-a.

               (37)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da se poslovanje sa svijećama u SAD-u razlikuje od takvog poslovanja u NRK-u. Na primjer, proizvođač iz SAD-a koji surađuje veliko je društvo sa složenom prodajnom mrežom koje prodaje ograničeni opseg vrsta proizvoda, isključivo mirisne/parfimirane svijeće u staklenci po relativno visokim cijenama (takozvano „tržište mirisa”). U pogledu obujma proizvođač iz SAD-a može se usporediti s najvećim kineskim proizvođačima, ali se ponuda proizvoda razlikuje. Kineska društva uglavnom proizvode i prodaju široki niz lučica, stupnih svijeća, ali i umjetnički oblikovane svijeće i svijeće bez mirisa. Ispitnim postupkom pokazalo se i da kineski proizvođači uglavnom prodaju trgovcima na veliko, dok proizvođač iz SAD-a uglavnom prodaje preko svoje mreže maloprodajnih trgovina.

               (38)

               Na temelju prethodno navedenog smatralo se primjerenim uobičajenu vrijednost izračunati kako je objašnjeno u nastavku.

               (39)

               Vrste proizvoda koje proizvođač iz analogne zemlje prodaje na svojem domaćem tržištu uspoređene su s vrstama proizvoda koje se proizvode u NRK-u i prodaju za izvoz u Uniju. Za modele za koje je utvrđeno da su identični ili izravno usporedivi uobičajena vrijednost izračunana je na sljedeći način. Razuman iznos troškova prodaje te općih i administrativnih troškova nastalih domaćom prodajom istovjetnog proizvoda na istoj razini trgovine te razuman iznos dobiti, odnosno 6,5 % (ta je marža upotrijebljena u početnom ispitnom postupku za utvrđivanje uobičajene vrijednosti), dodani su troškovima proizvodnje proizvođača iz analogne zemlje koji surađuje tijekom RIPR-a.

               (40)

               Za ostale vrste proizvoda, koje se ne mogu usporediti, uobičajena vrijednost utvrđena je dodavanjem troška proizvodnje odbijanjem troškova staklenki/staklenih čaša i mirisa u SAD-u. Nakon toga, razuman iznos troškova prodaje te općih i administrativnih troškova dodan je kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 39.

         2.2.   Određivanje izvozne cijene

               (41)

               Izvozna prodaja proizvođača izvoznika u uzorku u Uniju izvršena je izravno prema nezavisnim kupcima s poslovnim nastanom u Uniji. Prodajna cijena stoga je utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju plaćenih ili naplativih cijena zabilježenih u statističkim podatcima Eurostata o uvozu.

               (42)

               Ta prosječna izvozna cijena na razini CIF primjereno je prilagođena oduzimanjem, osobito, troškova prijevoza kako bi se dobila vrijednost na razini franko tvornica.

         2.3.   Usporedba i prilagodbe

               (43)

               Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijena franko tvornica.

               (44)

               Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, provedena je odgovarajuća prilagodba za troškove prijevoza, troškove osiguranja, troškove terminala i manipulacije, troškove kredita i prilagodbe, kad je to bilo primjenjivo i opravdano, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

         2.4.   Dampinška marža

               (45)

               Na temelju prethodno navedenog utvrđeno je da jedan proizvođač izvoznik u uzorku nije prodavao svoje proizvode na tržištu Unije po dampinškim cijenama. Utvrđeno je da je prosječna dampinška marža triju preostalih proizvođača izvoznika u uzorku, izražena kao postotak cijene franko granica Unije, neocarinjeno, iznosila oko 60 %.

         3.   Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

   3.1.   Uvodna napomena

               (46)

               Tijekom saslušanja kojim je predsjedao službenik za saslušanje jedna je stranka tvrdila da je proizvođače izvoznike za koje je tijekom početnog ispitnog postupka utvrđen damping, odnosno društva Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co. Ltd. i Qingdao King King Applied Chemistry Co., Ltd, trebalo uključiti u trenutačni ispitni postupak revizije nakon isteka mjere.

               (47)

               Komisija je Obavijest o pokretanju postupka poslala svim zainteresiranim strankama iz početnog ispitnog postupka, uključujući proizvođače izvoznike za koje je tijekom početnog ispitnog postupka utvrđen damping, ali na koje se primjenjuje nulta pristojba jer ne nanose štetu industriji Unije. Nijedan od tih proizvođača izvoznika nije dostavio obrazac za odabir uzorka. Stoga nisu uključeni u uzorak.

               (48)

               Štoviše, Komisija je zainteresirane stranke obavijestila o prijedlogu za uzorak kineskih proizvođača izvoznika te su stoga imale priliku dostaviti svoje primjedbe. Međutim, nijedna o tih stranaka nije se javila, a reprezentativnost uzorka kineskih proizvođača izvoznika nije dovedena u pitanje. Komisija stoga smatra da je postojala suglasnost u pogledu predloženog uzorka te da je uzorak reprezentativan za industriju svijeća u NRK-u.

         3.2.   Proizvodni kapacitet NRK-a

               (49)

               Točne informacije o proizvodnom kapacitetu u zemlji i domaćoj potrošnji svijeća u NRK-u nisu javno dostupne. Nijedan kineski proizvođač izvoznik nije mogao dati te informacije. De facto, prema izjavama glavnog izvršnog direktora jednog od društava u uzorku, potpredsjednika Udruženja proizvođača svijeća kineske kemijske industrije, Udruženje od svojih članova ne prikuplja podatke o proizvodnji i potrošnji u NRK-u.

               (50)

               U zahtjevu za reviziju nakon isteka mjere podnositelji zahtjeva tvrdili su, iako u tom pogledu nisu dostavili nikakve dokaze, da u NRK-u postoji neiskorištenost proizvodnog kapaciteta. Napomenuli su da su svijeće još uvijek nišno tržište u NRK-u i da je kineska industrija svijeća uglavnom usmjerena na izvoz. Podnositelji zahtjeva smatrali su da postrojenja s neiskorištenom proizvodnjom uglavnom još postoje i ne koriste se te da se bi se lako mogla ponovno pokrenuti jer je preduvjet za to uglavnom ograničen na pristup nekvalificiranoj radnoj snazi i parafinu. Konačno, te su tvrdnje poduprli upućivanjem na zaključke iz ispitnog postupka revizije radi isteka mjera u SAD-a iz 2010. (6) u pogledu mjera SAD-a na kineski uvoz svijeća.

               (51)

               U pogledu važnosti navodne neiskorištenosti kineskog proizvodnog kapaciteta, tijekom posjeta radi provjere društava u uzorku pokazalo se da je njihova iskorištenost kapaciteta na visokoj razini uz nepostojeći ili zanemariv neiskorišten proizvodni kapacitet unatoč postojanju pristojbi. To bi upućivalo na činjenicu da su se kineski proizvođači izvoznici prilagodili smanjenju potražnje u svijetu koja se može pripisati financijskoj krizi. U svakom slučaju, ponašanje kineskih proizvođača izvoznika na koje se ne primjenjuju mjere, a čiji se izvoz u EU smanjio tijekom razmatranog razdoblja, upućuje da trenutačno nema poticaja na temelju kojeg bi se ponovno pokrenula postrojenja s navodno neiskorištenom proizvodnjom.

               (52)

               U pogledu ispitnog postupka u SAD-u protiv kineskih svijeća potrebno je napomenuti da je prethodno navedeni zaključak donesen 2010. i stoga se ne može nužno primijeniti na trenutačni ispitni postupak.

               (53)

               Posljedično, iako se ne može isključiti da se proizvodnja koja uključuje nisku razinu tehnologije može ponovno pokrenuti u kratkom roku, teško je sa sigurnošću zaključiti u kojoj je mjeri rezervni kapacitet raspoloživ u NRK-u.

               (54)

               U svojim primjedbama na objavu jedna je stranka naglasila da Komisija nije dobila točne informacije o raspoloživom proizvodnom kapacitetu u NRK-u te je ponovila navode iz prethodno navedene uvodne izjave 50., prema kojima su proizvođači svijeća u NRK-u brojni te prema kojima proizvodna postrojenja koja se oslanjaju na proizvodnju koja uključuje nisku razinu tehnologije još uvijek postoje i može se ih se brzo ponovno pokrenuti. Ta je stranka tvrdila da je ta pretpostavka u skladu s nalazima Komisije za međunarodnu trgovinu SAD-a (US ITC) (7) u njezinu ispitnom postupku u pogledu svijeća podrijetlom iz NRK-a.

               (55)

               Komisija ne poriče da u NRK-u možda postoje rezervni kapaciteti i da bi kineski proizvođači mogli povećati svoju proizvodnju. Na prvi se pogled to čini mogućim s obzirom na strukturu industrije i činjenicu da se za proizvodnju svijeća može zaposliti niskokvalificirana radna snaga. Međutim, Komisija ističe činjenicu da je, unatoč konkurenciji kineskih proizvođača na koje se mjere ne primjenjuju, industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja uspjela poboljšati svoj položaj na tržištu Unije i konsolidirati svoj znatan tržišni udjel. Nadalje, Komisija podsjeća da su provjereni proizvođači izvoznici na koje se mjere primjenjuju poslovali uz visoku stopu iskorištenosti kapaciteta unatoč postojanju mjera. U tom je pogledu potrebno naglasiti da su provjereni kineski proizvođači reprezentativan uzorak cijele kineske industrije svijeća. Konačno, četiri od pet kineskih proizvođača izvoznika na koje se mjere ne primjenjuju nisu iskoristila svoju konkurentnu prednost s obzirom na ostale kineske proizvođače i nisu povećali svoj izvoz u EU iako su navodno mogli jednostavno iskoristiti postrojenja za proizvodnju koja uključuju nisku razinu tehnologije i za koje je potrebna samo niskokvalificirana radna snaga.

               (56)

               Potrebno je napomenuti da se zaključak US ITC-a iz 2010. prema kojem kineski proizvođači mogu brzo povećati postojeći kapacitet i proizvodnju uglavnom temelji na pretpostavkama Nacionalnog udruženja za svijeće, što je u suprotnosti s nalazima ovog ispitnog postupka, kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama 49. do 53. Stoga se ta tvrdnja mora odbiti.

               (57)

               Ta je stranka dostavila dokaze kojima se navodno potkrjepljuje postojanje rezervnih kapaciteta. Stranka je tvrdila i da će se proizvodna postrojenja na Tajlandu i u Vijetnamu vjerojatno vratiti u NRK nakon isteka antidampinških pristojbi.

               (58)

               Dokazima koja je ta stranka dostavila ne potkrjepljuju se niti postojanje niti veličina rezervnih kapaciteta u NRK-u. Štoviše, tvrdnja o povratku proizvodnih postrojenja uopće nije potkrijepljena.

         3.3.   Privlačnost tržišta Unije

               (59)

               NRK je stalno veliki izvoznik svijeća na svjetsko tržište. U pogledu obujma tržište Unije daleko je najveće izvozno tržište za kineske svijeće i predstavlja 30 % ukupnog kineskog izvoza tijekom RIPR-a. Čak i nakon uvođenja pristojbi Unija ostaje glavno izvozno tržište za NRK.

               (60)

               Uzimajući u obzir važnost razine cijena u odlukama o nabavi na tržištu svijeća, posebno za standardne proizvode kao što su lučice i stupne svijeće, potrebno je naglasiti da su prosječne kineske izvozne cijene prema glavnim tržištima trećih zemalja (na primjer, Australije, Kanade, Malezije, SAD-a, Japana ili Novog Zelanda) bile više od cijena industrije Unije (8) tijekom RIPR-a. Stoga ne postoji ekonomski poticaj zbog kojeg će kineski proizvođači izvoznici preusmjeriti svoj izvoz u Uniju ako se mjere stave izvan snage.

               (61)

               Nadalje, sudeći prema ponašanju kineskih društava na koje se mjere ne primjenjuju i čija je jedinična cijena viša od cijene industrije Unije, a koja se izravno natječu s industrijom Unije i čiji se tržišni udjel smanjio tijekom razmatranog razdoblja, ne čini se vjerojatnim da bi kineski proizvođači na koje se primjenjuju pristojbe snižavali cijene industrije Unije samo kako bi dobili tržišni udjel.

               (62)

               U svojim primjedbama na objavu jedna je stranka tvrdila da se kineske izvozne cijene prema trećim zemljama, a posebno na malezijskom tržištu, ne mogu smatrati relevantnima jer je znatan dio te trgovine navodno namijenjen tržištu Unije. Štoviše, ta je stranka tvrdila da se mjere izbjegavaju.

               (63)

               Pretpostavka u pogledu malezijskog tržišta ne temelji se na provjerenim dokazima i stoga se ne može uzeti u obzir. Štoviše, raspoloživi statistički podatci o uvozu pokazuju da se obujam uvoza iz Malezije smanjuje i da je trenutačno zanemariv. Međutim, potrebno je napomenuti, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 60., da je prosječna kineska izvozna cijena prema trećim zemljama, uključujući Maleziju, viša od cijene industrije Unije. U skladu s tim, čak i da je tvrdnja te stranke točna, tim se visokim cijenama ne bi mogla nanijeti šteta industriji Unije. Dokazi dostavljeni u pogledu drugih oblika izbjegavanja mjera nisu uvjerljivi i u suprotnosti su s raspoloživim statističkim podatcima o uvozu.

               (64)

               U svojim primjedbama na objavu jedna je stranka tvrdila da usporedba kineskih izvoznih cijena prema njihovim glavnim tržištima trećih zemalja i prosječnih cijena proizvođača izvoznika na koje se mjere ne primjenjuju s cijenama industrije Unije nije relevantna jer se u njoj ne uzimaju u obzir moguće razlike u ponudi proizvoda.

               (65)

               Napominje se da ta stranka nije potkrijepila svoju tvrdnju i da nije dostavila podatke o mogućim problemima u pogledu „ponude proizvoda” i drugih svojstava koje bi mogle biti relevantne za analizu cijene. Raspoloživi statistički podatci pokazuju da se izvoz/uvoz svijeća obuhvaćenih jednom oznakom KN i ponderirana prosječna cijena po kilogramu mogu dobiti iz baza podataka o izvozu/uvozu. Komisija smatra da se prosječnom cijenom po kilogramu osigurava najbolji izvor podataka o razini izvoznih/uvoznih cijena koje se mogu dobiti za proizvođače izvoznike u NRK-u.

               (66)

               Ta je stranka, nadalje, tvrdila da se četiri od pet proizvođača izvoznika na koje se mjere ne primjenjuju ne natječu s industrijom Unije jer su se usmjerili na luksuzne proizvode ili dopunjavaju proizvodnju matičnih društava u Uniji. Ista je zainteresirana stranka tvrdila i da ponašanje proizvođača izvoznika na koje se mjere ne primjenjuju nije od velike važnosti za ispitni postupak revizije jer se time ne objašnjava ponašanje izvoznika na koje se pristojbe primjenjuju i koji su sudjelovali u štetnom dampingu prije uvođenja početnih mjera na standardizirane proizvode koji navodno čine tržišni segment koji će najviše biti pogođen ako se dopusti istek mjera. Konačno, ista je stranka tvrdila da obujam izvoza tih društava prije 2011. nije uzet u obzir.

               (67)

               Međutim, te su tvrdnje bile u suprotnosti s nalazima ispitnog postupka. De facto, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 61., Komisija smatra da je analiza ponašanja proizvođača izvoznika na koje se mjere ne primjenjuju osobito važna za analizu privlačnosti tržišta Unije. Kako je stranka sama potvrdila, neki su proizvođači uključeni u proizvodnju standardnih proizvoda, a drugi luksuznih proizvoda. U pogledu obujma potrebno je podsjetiti da je Komisija četiri od pet društava na koje se mjere ne primjenjuju odabrala u uzorak u početnom ispitnom postupku na temelju najvećeg obujma izvoza (9). To pokazuje da su ti proizvođači izvozili velik obujam proizvoda na tržište Unije. Budući da im nisu uvedene nikakve mjere, nisu imali poticaj, za razliku od proizvođača na koje se mjere primjenjuju, da promjene svoju ponudu proizvoda za izvoz. Stoga se ponašanje tih izvoznika može smatrati primjerom vjerojatnog budućeg ponašanja kineskih proizvođača na koje se mjere trenutačno primjenjuju i u pogledu tržišnog segmenta koji obilježavaju standardizirani proizvodi, odnosno stupne svijeće i lučice. Od uvođenja konačnih mjera ti su proizvođači izvoznici iskoristili znatnu komercijalnu prednost u usporedbi s proizvodima na koje se mjere primjenjuju. Međutim, utvrđeno je da se obujam uvoza podrijetlom od dva od pet proizvođača znatno smanjio; za druga je dva obujam ostao stabilan i samo se u slučaju jednog od pet proizvođača obujam uvoza udvostručio nakon razdoblja početnog ispitnog postupka, odnosno nakon 2007. Stoga se može zaključiti da ponašanje pet proizvođača izvoznika na koje se primjenjuje nulta pristojba ne daje potpunu sliku o privlačnosti tržišta Unije jer četvorica od njih nisu iskoristila svoj povlašteni položaj kako bi povećala obujam izvoza na tržište Unije.

               (68)

               Nadalje, ta stranka nije dostavila dokaze na temelju kojih bi se proizvodi koji se prodaju u tržišnom segmentu proizvoda za široku potrošnju u velikim količinama trebali smatrati drukčijima u odnosu na drugi dio tržišta. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26. i detaljno objašnjeno u uvodnim izjavama 24. do 30. Uredbe Komisije (EZ) br. 1130/2008 (10) o uvođenju privremenih antidampinških mjera te u uvodnim izjavama 22. do 27. Uredbe (EZ) br. 393/2009, ispitnim postupkom pokazalo se da proizvod koji se proizvodi i prodaje na kineskom domaćem tržištu i/ili izvozi u Uniju i proizvod koji industrija Unije proizvodi i prodaje u Uniji imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva i iste osnovne namjene. Štoviše, trenutačnim ispitnim postupkom obuhvaćeno je cijelo područje primjene postojeće mjere te se ga se ne može usmjeriti samo na podsegment tog tržišta i zanemariti ostale podsegmente.

               (69)

               Stoga se te tvrdnje moraju odbiti.

         3.4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

               (70)

               Na temelju prethodno navedenog može se zaključiti da bi se u slučaju isteka mjera kineski izvoz u EU, na koji se trenutačno primjenjuju antidampinške mjere, nastavio uvoziti po dampinškim cijenama. Međutim, ne čini se vjerojatnim da bi se taj izvoz ponovno pojavio u znatnim količinama.

         D.   STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE

   1.   Uvodne napomene

               (71)

               Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Makroekonomski pokazatelji za razmatrano razdoblje utvrđeni su, analizirani i ispitani na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije. Mikroekonomski pokazatelji utvrđeni su na temelju podataka koji su prikupljeni i potvrđeni na razini proizvođača Unije u uzorku.

               (72)

               U sljedećim su odjeljcima makroekonomski pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, zalihe, obujam prodaje, tržišni udjel i rast, zaposlenost, produktivnost, visina stvarne dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, trošak proizvodnje, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i troškovi rada.

         2.   Industrija Unije

               (73)

               Na temelju podataka dostavljenih u zahtjevu za reviziju utvrđeno je da istovjetni proizvod proizvodi velik broj proizvođača u Uniji, uključujući brojne male i srednje proizvođače. 26 proizvođača iz Unije dostavilo je opće podatke o svojem obujmu proizvodnje i prodaje. S obzirom na to da mnogi proizvođači iz Unije, uglavnom mala poduzeća, nisu surađivali u ispitnom postupku, nije bilo moguće na temelju podataka o pojedinačnim društvima precizno odrediti ukupan obujam proizvodnje u Uniji i broj proizvođača.

               (74)

               Stoga je obujam proizvodnje u Uniji procijenjen prema podatcima dostavljenima u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjere. Na temelju toga ukupna proizvodnja u Uniji procijenjena je na oko 400 000 tona, a ukupan broj proizvođača iz Unije procijenjen je na oko 170 tijekom RIPR-a. Oni čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe te se u nastavku teksta navode kao „industrija Unije”.

               (75)

               Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 17., sedam proizvođača iz Unije sudjelovalo je u uzorku i dostavilo tražene informacije. Procjenjuje se da društva u uzorku čine oko 37 % ukupne proizvodnje u Uniji tijekom RIPR-a.

         3.   Potrošnja u Uniji

               (76)

               Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju provjerenih podataka o prodaji za proizvođače iz Unije u uzorku na tržištu Unije, podataka koje su podnositelji zahtjeva dostavili u zahtjevu za reviziju te podataka o uvozu iz trećih zemalja i NRK-a preuzetih iz Comexta.

               (77)

               Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji u biti je ostala stabilna. Međutim, važno je napomenuti da je potrošnja u RIPR-u znatno niža u odnosu na razine zabilježene tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka kad je potrošnja iznosila oko 577 000 tona.

               (78)

               U svojoj primjedbi na objavu jedna je stranka tvrdila da je tijekom početnog ispitnog postupka prikazana prevelika potrošnja u Uniji. Međutim, ta je stranka sudjelovala u početnom ispitnom postupku i u to vrijeme nije iznijela tu tvrdnju. Stoga se ta tvrdnja mora odbiti.

                  Tablica 1.

                  Potrošnja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Potrošnja (u tonama)

                           439 478

                           403 608

                           429 046

                           443 906

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              92

                              98

                              101

                              Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju nakon isteka mjere, Comext.

         4.   Obujam, cijene i tržišni udjel dampinškog uvoza u Uniju iz NRK-a

   4.1.   Obujam i tržišni udjel

               (79)

               Obujam i tržišni udjel dampinškog uvoza iz NRK-a analizirani su na temelju raspoloživih statističkih podataka o uvozu i podataka prikupljenih iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. na razini oznake TARIC (integrirana tarifa Europske unije). Podsjeća se da se na pet kineskih proizvođača izvoznika primjenjivala nulta pristojba. Njihova je situacija u nastavku zasebno ispitana kao uvoz na koji se primjenjuje nulta pristojba.

               (80)

               Tijekom razmatranog razdoblja dampinški uvoz u Uniju razvijao se u pogledu obujma i tržišnih udjela kako je prikazano u tablici u nastavku.

                  Tablica 2.

                  Obujam i tržišni udjeli dotičnog dampinškog uvoza

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                              NRK

                           Obujam uvoza (u tonama)

                           30 814

                           22 923

                           20 766

                           20 365

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              74

                              67

                              66

                           Tržišni udjel na tržištu Unije (%)

                           7,0

                           5,7

                           4,8

                           4,6

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              81

                              69

                              65

                           Udjel kineskog uvoza (%)

                           44

                           38

                           37

                           35

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              86

                              83

                              80

                           Udjel ukupnog uvoza (%)

                           30

                           24

                           22

                           21

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              81

                              73

                              71

                              Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6. i podatci iz Comexta.

               (81)

               Tijekom razmatranog razdoblja obujam dampinškog uvoza iz NRK-a smanjio se za 34 %. Predstavljao je 35 % ukupnog kineskog uvoza i 21 % ukupnog uvoza na tržište Unije tijekom RIPR-a. Međutim, njegov udjel na tržištu Unije ostao je na niskoj razini od oko 4,6 %.

         4.2.   Cijena

               (82)

               Prosječna cijena dampinškog kineskog uvoza povećala se za 24 %, kako je prikazano u tablici u nastavku:

                  Tablica 3.

                  Cijene dampinškog uvoza

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                              NRK

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           2 708

                           3 301

                           3 272

                           3 352

                              Indeks (2009. = 100)

                              100

                              122

                              121

                              124

                              Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.

               (83)

               Povećanje cijena može se objasniti činjenicom da je došlo do promjene ponude kineskih proizvoda koji se izvoze na tržište Unije. Kineski izvoznici na koje se mjere primjenjuju izvozili su proizvode više vrijednosti ili proizvode s više ukrasa i nižim sadržajem goriva, tj. svijeće za posebne prilike. Na taj su način kineski proizvođači mogli smanjiti utjecaj mjera na snazi i prodrijeti u tržišni segment u kojem je industrija Unije manje prisutna.

               (84)

               Izvoznici na koje su se primjenjivale najviše pristojbe u biti nisu bili prisutni na tržištu Unije u RIPR-u.

         4.3.   Sniženje cijena

               (85)

               Za potrebe analize sniženja cijena ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda industrije Unije prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza prema prvom nezavisnom kupcu utvrđenima na temelju cijena CIF uz odgovarajuću prilagodbu za troškove nakon uvoza. Usporedbom se pokazalo da se uvozom proizvoda obuhvaćenog revizijom tijekom RIPR-a nisu snižavale cijene industrije Unije. Međutim, potrebno napomenuti da se izvoz koji su izvršavali izvoznici na koje se primjenjuju antidampinške pristojbe uglavnom odnosio na svijeće za posebne prilike, ali i standardne svijeće s dodatnim ukrasima, načelno skuplje od osnovnih vrsta proizvoda koje proizvode proizvođači iz Unije u uzorku, odnosno stupne svijeće i lučice.

               (86)

               U svojim primjedbama na objavu jedna je stranka tvrdila da je Komisija trebala napraviti razliku među različitim vrstama proizvoda koji se proizvode i prodaju na tržištu Unije. Nakon uvođenja konačnih mjera kineski proizvođači na koje se primjenjuju pristojbe promijenili su svoje ponašanje na tržištu i postali usmjereni na luksuzne skuplje vrste proizvoda, kao što su ukrasne i umjetničke svijeće, mirisne svijeće te svijeće u staklenoj čaši, dok su osnovni proizvodi koje proizvodi i prodaje industrija Unije ostale lučice i stupne svijeće.

               (87)

               Štoviše, ta je stranka tvrdila da je za specifičnu vrstu proizvoda, odnosno bijele lučice bez mirisa, koje se smatraju usporedivima s proizvodima industrije Unije, Komisija utvrdila da su kineski proizvođači izvoznici snizili cijene industrije Unije za 6 %. Međutim, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 85., sniženje cijena utvrđeno je usporedbom cijena za sve vrste proizvoda koje su prijavili kineski proizvođači izvoznici, odnosno 26 vrsta proizvoda, s vrstama proizvoda koje je prijavila industrija Unije. Točno je da se ovaj ispitni postupak ne može ograničiti na jednu konkretnu vrstu proizvoda. Naprotiv, u okviru njega potrebno je analizirati proizvod obuhvaćen revizijom u cjelini. Stoga su za potrebe ovog ispitnog postupka relevantni samo rezultati analize sniženja cijena za dotični proizvod u cjelini.

               (88)

               Već je u početnom ispitnom postupku istaknuto da postoji velik broj vrsta proizvoda koje su raspoložive na tržištu Unije (11) te da su proizvođači iz Unije, iako bi mogli proizvoditi sve vrste proizvoda, više usmjereni na proizvodnju standardnih vrsta svijeća kao što su lučice i stupne svijeće. Međutim, institucije su u početnim ispitnom postupku (12) zaključile da se svijeće koje se proizvode u NRK-u i izvoze u Uniju te svijeće koje se proizvode i prodaju u NRK-u i one koje proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije mogu smatrati istovjetnim proizvodom u smislu Osnovne uredbe.

               (89)

               Kao i u početnom ispitnom postupku Komisija potvrđuje da je u analizi sniženja cijena uzeta u obzir činjenica da na tržištu postoje različite vrste proizvoda. Usporedba cijena stoga je izvršena na temelju istih ili sličnih vrsta proizvoda kao i u početnom ispitnom postupku (13). U tu su svrhu kontrolni brojevi proizvoda (PCN) određeni za različite vrste svijeća koje postoje na tržištu te je usporedba cijena izvršena na temelju istog PCN-a.

               (90)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da u slučaju kineskih proizvođača izvoznika u uzorku nije bilo sniženja cijena ako se promatra cijelo područje primjene proizvoda obuhvaćenog revizijom.

               (91)

               Potrebno je naglasiti da se sniženje cijena mora izračunati i procijeniti za cijeli raspon istovjetnog proizvoda te se stoga tvrdnja da je sniženje cijena utvrđeno za jedan PCN potrebno smatrati konačnim za ukupne rezultate izračuna sniženja cijena mora odbiti.

         5.   Obujam, cijene i tržišni udjel uvoza iz NRK-a na koji se primjenjuje nulta pristojba

               (92)

               Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza u Uniju na koji se primjenjuje nulta pristojba razvijao se kako slijedi:

                  Tablica 4.

                  Obujam i tržišni udjeli uvoza na koji se primjenjuje dotična nulta pristojba

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                              NRK

                           Obujam uvoza (u tonama)

                           38 744

                           37 584

                           35 877

                           37 197

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              97

                              93

                              96

                           Tržišni udjel (%)

                           8,8

                           9,3

                           8,4

                           8,4

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              106

                              95

                              95

                           Udjel kineskog uvoza (%)

                           56

                           62

                           63

                           65

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              112

                              114

                              116

                           Udjel ukupnog uvoza (%)

                           37

                           39

                           38

                           39

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              106

                              101

                              103

                              Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6. i podatci iz Comexta.

               (93)

               Obujam uvoza iz NRK-a na koji se primjenjuje nulta stopa smanjio se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. On predstavlja najveći dio kineskog uvoza i čini dvije trećine uvoza tijekom RIPR-a. Na temelju podataka koje je Komisija prikupila tijekom ovog ispitnog postupka pokazalo se da su ti proizvođači izvoznici prodajom obuhvatili istovjetni proizvod u cjelini te da se natječu i s osnovnim vrstama industrije Unije (odnosno lučicama i stupnim svijećama). Taj je zaključak potkrijepljen nalazima iz uvodne izjave 67. ove Uredbe.

               (94)

               Tijekom razmatranog razdoblja cijene uvoza proizvoda obuhvaćenog revizijom iz NRK-a na koji se primjenjuje nulta pristojba povećane su za 13 % i bile su više od cijena industrije Unije.

                  Tablica 5.

                  Cijene uvoza na koji se primjenjuje nulta pristojba

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                              NRK

                           Prosječna cijena (EUR/tona)

                           2 171

                           2 536

                           2 462

                           2 452

                              Indeks (2009. = 100)

                              100

                              116,8

                              113,4

                              113,0

                              Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.

         6.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

               (95)

               U tablici u nastavku prikazan je razvoj uvoza iz ostalih zemalja tijekom razmatranog razdoblja.

                  Tablica 6.

                  Uvoz iz ostalih trećih zemalja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Obujam uvoza (u tonama)

                           34 084

                           34 647

                           38 388

                           38 924

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              102

                              113

                              114

                           Cijena EUR/tona

                           3 131

                           3 445

                           3 470

                           3 412

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              110,0

                              110,8

                              109,0

                           Tržišni udjel (%)

                           7,8

                           8,6

                           8,9

                           8,8

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              111

                              115

                              113

                              Izvor: Comext.

               (96)

               Uvoz iz ostalih zemalja povećao se od 2011. do RIPR-a za 13 %, pri čemu se tržišni udjel u ukupnoj potrošnji povećao za 1 postotni bod, tj. sa 7,8 % na 8,8 %. Tijekom istog razdoblja cijene su se povećale za 9 %.

         7.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (97)

               Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike koji utječu na stanje industrije Unije.

               (98)

               Kako je navedeno u uvodnim izjavama 71. i 72., za potrebe analize štete gospodarsko stanje industrije Unije procjenjuje se na temelju pokazatelja kao što su proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel i rast, zaposlenost, produktivnost, visina stvarne dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga, prosječne jedinične cijene, trošak proizvodnje, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala, zalihe i troškovi rada.

         7.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (99)

               U tablici u nastavku prikazano je da se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja industrije Unije razvijala u skladu s potrošnjom.

                  Tablica 7.

                  Ukupna proizvodnja industrije Unije

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Proizvodnja (u tonama)

                           397 824

                           345 484

                           385 992

                           413 079

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              87

                              97

                              104

                              Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju.

               (100)

               Proizvodni kapacitet stalno se povećavao tijekom razmatranog razdoblja, a iskorištenost kapaciteta u velikoj je mjeri ostala stabilna tijekom istog razdoblja.

                  Tablica 8.

                  Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Proizvodni kapacitet (u tonama)

                           677 422

                           696 014

                           721 898

                           726 768

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              103

                              107

                              107

                           Iskorištenost kapaciteta (%)

                           59

                           50

                           53

                           57

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              85

                              91

                              97

                              Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju.

         7.2.   Obujam prodaje, tržišni udjel i rast

               (101)

               Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 3 % od 2011. do RIPR-a, što se odrazilo u povećanju tržišnog udjela industrije Unije.

                  Tablica 9.

                  Prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Obujam (u tonama)

                           335 788

                           308 404

                           333 961

                           347 421

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              92

                              99

                              103

                              Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju.

               (102)

               Povećanje obujma prodaje industrije Unije odražava se u povećanju tržišnog udjela industrije Unije, što upućuje na činjenicu da je industrija blago povećala svoju prisutnost na tržištu.

                  Tablica 10.

                  Tržišni udjel i rast industrije Unije

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Tržišni udjel industrije Unije (%)

                           76

                           76

                           78

                           78

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              100

                              102

                              102

                              Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju.

         7.3.   Zaposlenost

               (103)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da je zaposlenost slijedila pozitivno kretanje nakon povećanja proizvodnje. To je dovelo do zapošljavanja dodatne radne snage. Budući da je relativno povećanje zaposlenosti bilo više od relativnog povećanja proizvodnje, nastalo je privremeno smanjenje proizvodnje izračunano kao proizvodnja u tonama po zaposleniku godišnje.

                  Tablica 11.

                  Zaposlenost i produktivnost

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Broj zaposlenika

                           5 727

                           5 697

                           6 008

                           6 275

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              99

                              105

                              110

                           Produktivnost (jedinica/zaposlenik)

                           69

                           61

                           64

                           66

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              87

                              92

                              95

                              Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju.

         7.4.   Visina stvarne dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

               (104)

               Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 45., prosječna dampinška marža utvrđena za NRK ostala je visoka tijekom RIPR-a. Međutim, analizom pokazatelja štete pokazalo se da se industrija oporavlja od prethodnih dampinških praksi.

         7.5.   Prosječne jedinične prodajne cijene na tržištu Unije i jedinični troškovi proizvodnje

               (105)

               Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji povećale su se za 7 % od 2011. do kraja RIPR-a. Povećali su se i prosječni troškovi proizvodnje, ali samo za 4 % i to uglavnom zbog povećanja troškova sirovina i troškova rada.

                  Tablica 12.

                  Prodajne cijene i troškovi

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji nepovezanim kupcima (EUR/tona)

                           2 194

                           2 384

                           2 390

                           2 341

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              109

                              109

                              107

                           Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

                           2 118

                           2 340

                           2 254

                           2 198

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              110

                              106

                              104

                              Izvor: Odgovori na upitnike.

         7.6.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

               (106)

               Tijekom razmatranog razdoblja novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala proizvođača iz Unije razvijali su se kako slijedi:

                  Tablica 13.

                  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Profitabilnost (%)

                           3,4

                           1,8

                           5,7

                           6,1

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              53

                              165

                              177

                           Novčani tok

                           7 563 810

                           22 279 510

                           20 303 703

                           20 432 048

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              295

                              268

                              270

                           Ulaganja

                           19 981 640

                           15 994 425

                           13 007 612

                           19 924 243

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              80

                              65

                              100

                           Povrat ulaganja (%)

                           1,8

                           – 0,5

                           4,8

                           5,4

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              – 26,9

                              271,2

                              304,2

                              Izvor: Odgovori na upitnike.

               (107)

               Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje na razini franko tvornica proizvoda obuhvaćenog revizijom nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Prodaja proizvođača iz Unije u uzorku bila je profitabilna tijekom razmatranog razdoblja. Razine profitabilnosti nisu dosegnule ciljnu dobit od 6,5 % koju bi industrija mogla očekivati u uobičajenim okolnostima tržišnog natjecanja, u izostanku dampinškog uvoza. Ta je ciljna dobit utvrđena i u početnom ispitnom postupku.

               (108)

               Industrija Unije uspjela je ostati financijski stabilna, kako je prikazano na temelju razvoja novčanog toka tijekom razmatranog razdoblja, što joj je omogućilo da djelomično samostalno financira nova ulaganja. Razina ulaganja više se nego udvostručila u usporedbi s razinama industrije Unije tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (tj. 2007.). To upućuje na činjenicu da industrija ima kapacitet za prikupljanje potrebnog kapitala.

               (109)

               Oporavio se i povrat ulaganja te se u njemu u velikoj mjeri odražava razvoj profitabilnosti tijekom razmatranog razdoblja.

         7.7.   Zalihe

               (110)

               Zalihe su u velikoj mjeri ostale stabilne tijekom razmatranog razdoblja i predstavljale su od 16 % do 17 % proizvodnje društava u uzorku. Ta relativno visoka razina zaliha, iako niža nego u početnom ispitnom postupku, može se objasniti sezonskom prirodom proizvoda obuhvaćenog revizijom, a povezana je i sa strategijom trgovaca na malo da potrebne proizvode nabavljaju na zahtjev.

                  Tablica 14.

                  Završne zalihe

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Završne zalihe (u tonama)

                           25 392

                           22 404

                           23 333

                           24 493

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              88

                              92

                              96

                              Izvor: Odgovori na upitnike.

         7.8.   Troškovi rada

               (111)

               Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku povećali su se u razmatranom razdoblju za 6 %.

                  Tablica 15.

                  Troškovi rada

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           RIPR

                           Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

                           20 769

                           20 939

                           21 351

                           21 966

                              Indeks (2011. = 100)

                              100

                              101

                              103

                              106

                              Izvor: Odgovori na upitnike.

         8.   Zaključak o stanju industrije Unije

               (112)

               Nalazi trenutačnog ispitnog postupka upućuju na zaključak da je gospodarsko stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja pokazivalo znakove oporavka. Niz pokazatelja, kao što su obujam proizvodnje, proizvodni kapacitet, obujam prodaje, prodajne cijene, tržišni udjel i zaposlenost, razvijao se pozitivno. Štoviše, oporavljali su se i pokazatelji uspješnosti kao što su profitabilnost i novčani tok. To dovodi do zaključka da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja, a posebno tijekom RIPR-a.

         E.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

   1.   Uvodna napomena

               (113)

               Kako je prethodno prikazano u uvodnoj izjavi 112., industrija Unije tijekom RIPR-a nije pretrpjela materijalnu štetu. U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe stoga je ispitano je li vjerojatno da bi istek mjera koje su na snazi za posljedicu imao ponavljanje štete. U tom je pogledu analiziran mogući utjecaj kineskog uvoza na tržište Unije i industriju Unije.

               (114)

               Analiza je bila usmjerena na kretanje potrošnje na tržištu Unije, rezervni kapacitet, trgovinske tokove i privlačnost tržišta Unije te ponašanje kineskih proizvođača u pogledu određivanja cijena u EU-u i na tržištima trećih zemalja.

         2.   Potrošnja u Uniji

               (115)

               Ispitnim postupkom pokazalo se da je potrošnja ostala u biti stabilna i da se proizvod obuhvaćen revizijom uvozio na tržište Unije u obliku raznih vrsta proizvoda. Tijekom razmatranog razdoblja obujam dampinškog uvoza smanjio se za 34 %. Istodobno se smanjio i uvoz kineskih društava na koje se mjere ne primjenjuju, i to za 4 %.

         3.   Rezervni kapacitet, trgovinski tokovi i privlačnost tržišta Unije te ponašanje kineskih izvoznika u pogledu određivanja cijena

               (116)

               Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama 49. do 58., ne postoje dokazi da u NRK-u postoji značajan neiskorišteni proizvodni ili rezervni kapacitet. Nadalje, čini se da unatoč svojoj veličini tržište Unije nije posebno privlačno kineskim izvoznicima. Iako je udjel kineskog uvoza u Uniju najveći, dampinške kineske izvozne cijene prema Uniji više su od prodajnih cijena industrije Unije. To se primjenjuje posebno i na cijene kineskih proizvođača izvoznika na koje se mjere ne primjenjuju, a koji se izravnije natječu s proizvodnjom Unije i to kad se tržišno natjecanje gotovo isključivo temelji na cijeni. Ti su kineski izvoznici tijekom razmatranog razdoblja nastavili prodavati slične ili čak manje količine na tržištu Unije i nisu pokušali pridobiti tržišni udjel. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 61., prosječne kineske izvozne cijene na tržištima trećih zemalja više su od cijena industrije Unije. Stoga se čini da kineski proizvođači izvoznici nisu u iskušenju preusmjeriti svoj izvoz u treće zemlje na Uniju ako se mjere stave izvan snage.

               (117)

               U svojim primjedbama na objavu jedna je stranka tvrdila da će tržište Unije biti najveće otvoreno tržište za svijeće na svijetu te da stoga nije nevjerojatno smatrati da će tržište Unije biti privlačno ako se mjere stave izvan snage. Štoviše, ta je stranka tvrdila da kineski izvoznici nude različite sustave izbjegavanja mjera i da su nakon objave kineski proizvođači svijeća i trgovci svijećama poslali višestruke ponude europskim trgovcima i proizvođačima. Sve prethodno navedeno dokazuje da je tržište Unije još uvijek privlačno kineskim izvoznicima.

               (118)

               Međutim, analizom razvoja uvoza tijekom posljednjih pet godina koji je podrijetlom od proizvođača izvoznika na koje se mjere ne primjenjuju pokazalo se da se obujam njihova uvoza nakon uvođenja mjera nije znatno povećao. Štoviše, četiri od pet tih proizvođača izvoznika zabilježila su smanjenje izvozne prodaje u Uniju u usporedbi s razdobljem početnog ispitnog postupka. Samo je jedan proizvođač izvoznik povećao svoju izvoznu prodaju u Uniju tijekom tog razdoblja. Stoga većina kineskih proizvođača izvoznika na koje se mjere ne primjenjuju nije iskoristila svoju komercijalnu prednost u odnosu na ostale kineske proizvođače izvoznike na koje se pristojba primjenjuje kako bi povećala svoj obujam prodaje. Unatoč nepotvrđenim dokazima o postojanju ponuda trgovaca, raspoloživi dokazi, kako su opisani u uvodnim izjavama 59. do 69. ove Uredbe, pokazuju da se čini kako tržište Unije nije posebno privlačno.

         4.   Zaključak

               (119)

               S obzirom na nalaze ispitnog postupka, odnosno glavna kretanja potrošnje na tržištu Unije, ponašanje na tržištu kineskih proizvođača izvoznika na koje se mjere ne primjenjuju, razinu cijena kineskog izvoza prema trećim zemljama i umjerenu privlačnost europskog tržišta, Komisija zaključuje da ponavljanje štete nanesene industriji Unije u slučaju stavljanja postojećih mjera izvan snage nije vjerojatno.

         F.   INTERES UNIJE

               (120)

               S obzirom na zaključak da ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete nisu potrebni nalazi o interesu Unije.

         G.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

               (121)

               Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti stavljanje izvan snage postojećih mjera. Nakon te objave odobreno im je i razdoblje za davanje primjedbi. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.

               (122)

               Iz prethodno navedenog slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da je antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih svijeća, voštanica i sličnog podrijetlom iz NRK-a, uvedene Uredbom (EZ) br. 393/2009 potrebno staviti izvan snage i postupak prekinuti.

               (123)

               Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 nije dostavio mišljenje o stavljanju mjera predviđenih ovom Uredbom izvan snage,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih svijeća, voštanica i sličnog, trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 3406 00 00 (oznaka TARIC 3406000090) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine stavljaju se izvan snage, a postupak u pogledu tog uvoza prekida.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 6. kolovoza 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 393/2009 od 11. svibnja 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih svijeća, voštanica i sličnog podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 119, 14.5.2009., str. 1.).

      (3)  Obavijest o predstojećem isteku određenih antidampinških mjera (SL C 270, 19.9.2013., str. 11.).

      (4)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih svijeća, voštanica i sličnih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 144, 14.5.2014., str. 14.).

      (5)  Gies, Promol i Liljeholmens dio su grupacije ALG (ALG Holding A.B.)

      (6)  Ispitni postupak Komisije za međunarodnu trgovinu SAD-a „Svijeće od naftnog voska iz Kine”, br. 731-TA-282 (treća revizija).

      (7)  Ispitni postupak Komisije za međunarodnu trgovinu SAD-a „Svijeće od naftnog voska iz Kine”, br. 731-TA-282 (treća revizija), stranica 14.

      (8)  Baza podataka COMTRADE, http://comtrade.un.org/data/

      (9)  Uvodna izjava 38. Uredbe (EZ) br. 1130/2008 od 14. studenoga 2008., kako je potvrđena u uvodnoj izjavi 28. Uredbe (EZ) br. 393/2009.

      (10)  Uredba Komisije (EZ) br. 1130/2008 od 14. studenoga 2008. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih svijeća, voštanica i sličnog podrijetlom iz Narodne Republike Kine 8SL L 306, 15.11.2008., str. 22.).

      (11)  Uvodna izjava 18. Uredbe (EZ) br. 1130/2008, potvrđena uvodnom izjavom 21. Uredbe (EZ) br. 393/2009.

      (12)  Uvodna izjava 27. Uredbe (EZ) br. 393/2009.

      (13)  Uvodna izjava 106. Uredbe (EZ) br. 1130/2008, potvrđena uvodnom izjavom 88. Uredbe (EZ) br. 393/2009.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1511 оd 30. kolovoza 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja razdoblja odobrenja aktivnih tvari 1-metil-ciklopropen, beta-ciflutrin, klorotalonil, klorotoluron, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-p, flufenacet, flurtamon, forklorfenuron, fostiazat, indoksakarb, iprodion, MCPA, MCPB, siltiofam, tiofanat-metil i tribenuron (Tekst značajan za EGP. )

text:
               31.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 224/115

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1511
   оd 30. kolovoza 2017.
   o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja razdoblja odobrenja aktivnih tvari 1-metil-ciklopropen, beta-ciflutrin, klorotalonil, klorotoluron, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-p, flufenacet, flurtamon, forklorfenuron, fostiazat, indoksakarb, iprodion, MCPA, MCPB, siltiofam, tiofanat-metil i tribenuron
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 17. prvi stavak,
   budući da:

               (1)

               U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (2) utvrđene su aktivne tvari koje se smatraju odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

               (2)

               Rokovi valjanosti odobrenja za aktivne tvari beta-ciflutrin, deltametrin, dimetenamid-p, flufenacet, flurtamon, fostiazat, iprodion i siltiofam zadnji su put produljeni Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/950 (3). Rokovi valjanosti odobrenja za te tvari prestaju važiti 31. listopada 2017.

               (3)

               Rokovi valjanosti odobrenja za aktivne tvari 1-metil-ciklopropen, klorotalonil, klorotoluron, cipermetrin, daminozid, forklorfenuron, indoksakarb, tiofanat-metil i tribenuron produljeni su Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 533/2013 (4). Rokovi valjanosti odobrenja za te tvari prestaju važiti 31. listopada 2017.

               (4)

               Rokovi valjanosti odobrenja za aktivne tvari MCPA i MCPB produljeni su Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 762/2013 (5). Rokovi valjanosti odobrenja za te tvari prestaju važiti 31. listopada 2017.

               (5)

               Zahtjevi za produljenje odobrenja za tvari iz uvodnih izjava 2., 3. i 4. podneseni su u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 844/2012 (6).

               (6)

               Zbog činjenice da je ocjenjivanje tvari odgođeno iz razloga koji su izvan kontrole podnositelja zahtjeva, odobrenja tih aktivnih tvari vjerojatno će isteći prije donošenja odluke o njihovu produljenju. Stoga je potrebno produljiti rokove valjanosti tih odobrenja.

               (7)

               S obzirom na cilj članka 17. prvog stavka Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u slučajevima u kojima Komisija donosi uredbu kojom se predviđa da se odobrenje aktivne tvari iz Priloga ovoj Uredbi ne produljuje jer nisu ispunjena mjerila za odobrenje, Komisija kao datum isteka određuje isti datum koji je vrijedio prije donošenja te Uredbe ili datum stupanja na snagu uredbe kojom se predviđa da se odobrenje aktivne tvari ne produljuje, ovisno o tome koji je datum kasniji. U slučajevima u kojima Komisija donosi uredbu kojom se predviđa produljenje odobrenja aktivne tvari iz Priloga ovoj Uredbi, Komisija nastoji, u skladu s okolnostima, odrediti najraniji mogući datum primjene.

               (8)

               Stoga Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011 treba na odgovarajući način izmijeniti

               (9)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Dio A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 30. kolovoza 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

      (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/950 оd 15. lipnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka valjanosti odobrenja aktivnih tvari 2,4-DB, beta-ciflutrin, karfentrazon etil, Coniothyrium minitans soj CON/M/91-08 (DSM 9660), ciazofamid, deltametrin, dimetenamid-P, etofumesat, fenamidon, flufenacet, flurtamon, foramsulfuron, fostiazat, imazamoks, jodosulfuron, iprodion, izoksaflutol, linuron, malein hidrazid, mezotrion, oksasulfuron, pendimetalin, pikoksistrobin, siltiofam i trifloksistrobin (SL L 159, 16.6.2016., str. 3.).

      (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 533/2013 od 10. lipnja 2013. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenju razdoblja odobrenja aktivnih tvari 1-metil-ciklopropen, klorotalonil, klorotoluron, cipermetrin, daminozid, forklorfenuron, indoksakarb, tiofanat-metil i tribenuron (SL L 159, 11.6.2013., str. 9).

      (5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 762/2013 оd 7. kolovoza 2013. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka valjanosti odobrenjâ aktivnih tvari: klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb, MCPA, MCPB i metiram (SL L 213, 8.8.2013., str. 14).

      (6)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 844/2012 od 18. rujna 2012. o određivanju odredaba potrebnih za provedbu postupka obnavljanja odobrenja za aktivne tvari, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (SL L 252, 19.9.2012., str. 26.).

      PRILOG
      Dio A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  u retku 40., za deltametrin, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  2.

                  u retku 48., za beta-ciflutrin, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  3.

                  u retku 50., za iprodion, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  4.

                  u retku 64., za flurtamon, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  5.

                  u retku 65., za flufenacet, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  6.

                  u retku 67., za dimetenamid-p, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  7.

                  u retku 69., za fostiazat, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  8.

                  u retku 70., za siltiofam, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  9.

                  u retku 101., za klortalonil, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  10.

                  u retku 102., za klortoluron, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  11.

                  u retku 103., za cipermetrin, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  12.

                  u retku 104., za daminozid, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  13.

                  u retku 105., za tiofanat-metil, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  14.

                  u retku 106., za tribenuron, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  15.

                  u retku 107., za MCPA, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  16.

                  u retku 108., za MCPB, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  17.

                  u retku 117., za 1-metilciklopropen, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  18.

                  u retku 118., za forklorfenuron, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”;

                  19.

                  u retku 119., za indoksakarb, u šestom stupcu, „Prestanak odobrenja”, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2018.”.