title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 191/2014 od 24. veljače 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih manganovih oksida podrijetlom iz Republike Južne Afrike slijedom revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

text:
               28.2.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 59/7

      PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 191/2014
   od 24. veljače 2014.
   o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih manganovih oksida podrijetlom iz Republike Južne Afrike slijedom revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Slijedom antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom Vijeća (EZ) br. 221/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 17,1 % na uvoz elektrolitskih manganovih dioksida (tj. manganovih dioksida koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni te koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00 i podrijetlom su iz Republike Južne Afrike („Južna Afrika”) („antidampinške mjere na snazi”).

         2.   Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera

               (2)

               Nakon objave obavijesti (3) o skorom isteku konačnih antidampinških mjera koje su na snazi, Komisija je 11. prosinca 2012. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela trgovačka društva Cegasa Internacional SA i Tosoh Hellas A.I.C. („podnositelji zahtjeva”), jedina dva proizvođača EMD-a iz Unije.

               (3)

               Zahtjev se zasnivao na tome da bi istekom antidampinških mjera koje su na snazi vjerojatno došlo do ponavljanja dampinga štetnoga za industriju Unije.

         3.   Pokretanje revizije nakon isteka mjera

               (4)

               Komisija je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera te je 12. ožujka 2013. putem obavijesti koja je objavljena u Službenom listu Europske unije
                   (4) („obavijest o pokretanju”) objavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.

         4.   Ispitni postupak

   4.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

               (5)

               Ispitni postupak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

         4.2.   Stranke na koje se ispitni postupak odnosi

               (6)

               Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođača izvoznika iz Južne Afrike, uvoznike, korisnike iz Unije za koje je poznato da se revizija na njih odnosi i njihova udruženja te predstavnike dotične zemlje izvoznice.

               (7)

               Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenome u obavijesti o pokretanju revizije. Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile i dokazale da postoje posebni razlozi zbog kojih bi ih trebalo saslušati dana je mogućnost da budu saslušane.

               (8)

               S obzirom na ograničen broj zainteresiranih stranaka koje su se javile, uzorkovanje zainteresiranih stranaka nije bilo potrebno.

               (9)

               Odgovori na upitnik primljeni su od proizvođača izvoznika u Južnoj Africi, dvaju proizvođača iz Unije i dvaju korisnika koji pripadaju istoj grupaciji povezanih poduzeća.

               (10)

               Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete koja iz toga proizlazi te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:

                           (a)

                              proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       Cegasa Internacional SA („Cegasa”),

                                       —

                                       Tosoh Hellas A.I.C („THA”);

                           (b)

                              proizvođači izvoznici iz Južne Afrike:

                                       —

                                       Delta E.M.D. (Pty) Ltd.;

                           (c)

                              korisnici

                                       —

                                       Panasonic Energy Belgium NV.

               (11)

               Komisija je 29. listopada 2013. svim zainteresiranim strankama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala predložiti zadržavanje antidampinških mjera koje su na snazi. Strankama je ponovno pružena prilika za iznošenje primjedbi, a onima koje su to zahtijevale odobreno je saslušanje u prisutnosti službenika za saslušanja. Komisija je razmotrila primjedbe koje su iznijele zainteresirane strane i njezini se odgovori navode u nastavku.

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

               (12)

               Proizvod na koji se odnosi ova revizija isti je kao onaj definiran u Uredbi (EZ) br. 221/2008, odnosno elektrolitski manganovi dioksidi (tj. manganovi dioksidi koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni („proizvod obuhvaćen revizijom” ili „EMD”) koji su podrijetlom iz Republike Južne Afrike i koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00. Čine ga dvije glavne vrste, EMD cink-ugljikova stupnja i EMD alkalnog stupnja.

               (13)

               Ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da, kao i u početnom ispitnom postupku, proizvod obuhvaćen revizijom koji se uvozi u Uniju i proizvodi koje proizvođač izvoznik proizvodi i prodaje na njihovom domaćem tržištu, kao i oni koji se proizvode i prodaju u Uniji od strane industrije Unije („istovjetni proizvod”) imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva i namjene. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA DAMPINGA

   1.   Uvodne napomene

               (14)

               U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da bi istek postojećih mjera doveo do ponavljanja dampinga.

         2.   Damping uvoza tijekom RIPR-a

               (15)

               Uvoz u Uniju iz Južne Afrike pao je gotovo na ništicu nakon uvođenja mjera, dok je 2010., 2011. i tijekom RIPR-a izvezena tek vrlo mala količina. Kako bi ocijenila je li jedini poznati proizvođač izvoznik, trgovačko društvo Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta”), izvozio u Uniju po dampinškim cijenama tijekom RIPR-a, Komisija je tom trgovačkom društvu poslala upitnik. Primila je odgovor koji je sadržavao podatke o domaćoj prodaji, izvozu u Uniju i izvozu na druga odredišta. Dostavljeni odgovor provjeren je na način koji je podrobnije iznesen u nastavku.

         2.1.   Uobičajena vrijednost

               (16)

               U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, domaća prodaja trgovačkog društva Delta ispitana je kako bi se provjerilo je li ukupan obujam prodaje istovjetnog proizvoda neovisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvozne prodaje tog trgovačkog društva u Uniju, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju proizvoda obuhvaćenog revizijom.

               (17)

               Domaća prodaja proizvoda obuhvaćenog revizijom bila je doduše reprezentativna, ali nije bilo prodaje izvršene u uobičajenom tijeku trgovine jer domaća prodaja EMD-a trgovačkog društva Delta nije bila profitabilna. Stoga je uobičajena vrijednost izračunana prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe.

               (18)

               To je učinjeno na temelju stvarnog troška proizvodnje EMD-a kojemu su dodani razumni iznosi za prodajne, opće i administrativne troškove („POA”) i za dobit u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe.

               (19)

               Troškovi POA izračunani su primjenom članka 2. stavka 6. točke (c) Osnovne uredbe jer prodaja trgovačkog društva Delta nije bila izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, a i s obzirom na to da ni točka (a) ni točka (b) članka 2. stavka 6. te Uredbe nisu bile primjenjive jer nijedan drugi izvoznik ni proizvođač nije obuhvaćen ispitnim postupkom, odnosno jer trgovačko društvo Delta nije izvršilo nikakvu drugu prodaju proizvoda iz iste opće kategorije. Stoga se primjena troškova POA iz početnoga ispitnog postupka kojima je dobiven gotovo istovjetan postotak kao stvarnim troškovima POA smatrala primjerenom metodom.

               (20)

               Delta je nakon objave od Komisije zatražila da pri izračunu uobičajene vrijednosti izrazi prije toga izračunane troškove POA kao postotak troška proizvodnje, a ne kao postotak prometa. Budući da je sva domaća prodaja bila neprofitabilna, primjena prometa rezultirala bi preuveličanim troškovima POA. Komisija je prihvatila taj argument Delte te je pri izračunu uobičajene vrijednosti dodala troškove POA kao postotak troška proizvodnje po kilogramu iz te revizije ispitnog postupka.

               (21)

               Dobit je također izračunana uporabom iste metodologije kao u početnom ispitnom postupku, tj. na temelju komercijalnih kamatnih stopa za dugoročne zajmove u Južnoj Africi tijekom RIPR-a prema članku 2. stavku 6. točki (c). Delta na domaćem tržištu ne prodaje druge proizvode, i ne postoje drugi poznati proizvođači EMD-a, kao ni drugi proizvođači proizvoda iz iste opće kategorije u Južnoj Africi od kojih bi se mogli dobiti podatci o prodaji.

               (22)

               Nakon objave industrija Unije zahtijevala je, prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe, da Komisija za utvrđivanje uobičajene vrijednosti uporabi prodaju u SAD-u jer ta prodaja ima funkciju prodaje na domaćem tržištu.

               (23)

               To je odbijeno jer je uobičajena vrijednost izračunana prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe primjenom iste metodologije kao u početnom ispitnom postupku i stoga u skladu s člankom 11. stavkom 9. te Uredbe.

         2.2.   Izvozna cijena

               (24)

               Navedena vrlo mala količina EMD-a izvezena u Uniju tijekom RIPR-a prodana je izravno nepovezanom uvozniku u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, izvoznom cijenom smatrala se cijena koju je taj uvoznik platio trgovačkom društvu Delta.

         2.3.   Usporedba

               (25)

               Izvršena je usporedba između izvozne cijene i izračunane uobičajene vrijednosti uzimajući u obzir zatražene i provjerene prilagodbe prema članku 2. stavku 10. Osnovne uredbe, odnosno za troškove vozarine, osiguranja, kredita i rukovanja na strani izvoznika. Uobičajena vrijednost izračunana je na temelju cijena franko tvornica oduzimanjem troškova vozarine i kredita. Troškovi pakiranja i tehničke pomoći nisu odbijeni jer su već bili uračunani u trošak proizvodnje te su stoga bili uključeni i u izvoznu cijenu i u izračunanu uobičajenu vrijednost.

         2.4.   Dampinška marža

               (26)

               Utvrđeno je da prodaja EMD-a trgovačkog društva Delta Uniji tijekom RIPR-a nije bila dampinška. Međutim, radilo se o iznimno maloj količini, zbog čega se na taj nalaz nije moguće u potpunosti osloniti radi utvrđivanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera.

         3.   Dokaz o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

               (27)

               S obzirom na to da iz prodaje u Uniju tijekom RIPR-a nije moguće donijeti nikakve zaključke, Komisija je analizirala postoje li dokazi o vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena iz Južne Afrike na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Južnoj Africi i privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja.

         3.1.   Izvoz iz Južne Afrike na druga odredišta

               (28)

               Delta proizvodi i EMD-e alkalnog stupnja i EMD-e cink-ugljikova stupnja, a s obzirom na to da u EU-u postoji i tržište za EMD-e alkalnog stupnja i (u manjoj mjeri) za EMD-e cink-ugljikova stupnja, Komisija je ispitala izvoznu cijenu obiju vrsta u treće zemlje tijekom RIPR-a. Ta je prodaja uspoređena s izračunanom uobičajenom vrijednošću kako je prije izračunana, uzimajući u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena.

               (29)

               Prodaja EMD-a alkalnog stupnja u SAD, najvažnije izvozno tržište za trgovačko društvo Delta, činila je otprilike dvije trećine ukupnog izvoza Delte tijekom RIPR-a i nije bila dampinška. Međutim, utvrđeno je da je prodaja EMD-a alkalnog stupnja na druga odredišta (kao što su Tajland, Koreja, Kina i Brazil), čiji je obujam bio manji, izvršena izvozom po dampinškim cijenama, s dampinškim maržama u rasponu od 2 % do 21 %. Usto, za izvoznu prodaju EMD-a cink-ugljikova stupnja na druga odredišta, koji je uglavnom prodavan po niskim cijenama i u malim količinama, dampinške marže bile su više, u rasponu od 13 % do 66 %.

               (30)

               Nakon objave industrija Unije tvrdila je da bi Komisija trebala zanemariti prodaju u SAD tijekom RIPR-a jer cijene na tom tržištu nisu odgovarajući temelj za predviđanje vjerojatne razine cijena prodaje na tržište Unije u slučaju isteka mjera.

               (31)

               Delta je, s druge strane, nakon objave zatražila da Komisija obrati posebnu pozornost na prodaju u SAD, koja predstavlja veliku većinu njezinog izvoza EMD-a alkalnog stupnja, a tržište SAD-a najbolje se može usporediti s tržištem Unije.

               (32)

               Komisija je analizirala svu izvoznu prodaju na sva odredišta, izračunala prosječnu ponderiranu cijenu izvoza trgovačkog društva Delta na sva ostala odredišta koja nisu u EU-u, ali je i posebno podrobno razmotrila cijene izvoza u pojedinačne treće zemlje. Pri razmatranju pitanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga utvrđeno je da je sva izvozna prodaja na sva odredišta bila relevantna, posebno u pogledu značajnih razlika u cijenama koje su utvrđene na različitim izvoznim tržištima.

               (33)

               Tržište SAD-a ima vlastita specifična svojstva zbog kojih je trgovačkom društvu Delta moguće ondje naplaćivati znatno više cijene nego drugdje. U SAD-u potražnja znatno premašuje domaću ponudu. Osim toga, postoje visoke ulazne prepreke za veliki broj potencijalnih konkurenata jer su na snazi visoke antidampinške pristojbe protiv uvoza iz Kine i Australije.

               (34)

               U tim okolnostima ne postoji razlog zbog kojeg bi Komisija svoje nalaze trebala zasnivati samo na prosječnoj izvoznoj cijeni ili ispitati izvoznu prodaju samo u jednu zemlju umjesto da analizira svu izvoznu prodaju na sva odredišta.

               (35)

               Iz ponašanja trgovačkog društva Delta u vezi s određivanjem cijena za izvozna tržišta koja nisu Unija vidljivo je da je, iako njegov izvoz na njemu najvažnije tržište (SAD) nije izvršen po dampinškim cijenama, prodaja na druga odredišta bila dampinška. Stoga su potrebni daljnji pokazatelji, kako je navedeno u nastavku, radi ocjenjivanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera

         3.2.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Južnoj Africi

               (36)

               Delta raspolaže rezervnim kapacitetom za proizvodnju EMD-a na temelju kojeg bi mogla nastaviti u Uniju uvoziti značajne količine u slučaju isteka mjera. Delta je procijenila, a Komisija potvrdila, da je taj rezervni kapacitet iznosio između 4 000 i 6 000 MT godišnje. Tim su izračunom u obzir uzeti prekidi u opskrbi električnom energijom koji su česti u Južnoj Africi te obujam otpada. S obzirom na neke poteškoće u zadržavanju razina kvalitete u postrojenju s ručnim upravljanjem, Komisija konzervativno procjenjuje da bi između 2 000 i 3 000 MT godišnje predstavljao EMD-e alkalnog stupnja, dok bi ostatak bio EMD cink-ugljikova stupnja. Međutim, obje bi vrste bile prikladne za tržište Unije. Budući da bi dio količine EMD-a cink-ugljikova stupnja mogla apsorbirati ostala tržišta trećih zemalja, ne postoje naznake da bi ostala tržišta trećih zemalja ili domaće tržište moglo apsorbirati taj značajan rezervni kapacitet EMD-a alkalnog stupnja.

               (37)

               Delta je tijekom provjere tvrdila da je ona odavno etablirani dobavljač za svoje kupce na tržištu SAD-a koji nadoknađuje potrebnu količinu koju domaći proizvođači ne mogu sami proizvesti. Izvoz trgovačkog društva Delta u SAD bio je stabilan tijekom zadnje 4 godine, što upućuje na to da nije bilo mogućnosti da Delta poveća svoju prodaju u SAD. Da je bilo moguće povećati izvoz u SAD, Delta bi to već bila učinila kako bi ostvarila korist od viših cijena koje prevladavaju na tržištu SAD-a te također od povećane ekonomije razmjera koja proizlazi iz proizvodnje većih količina.

               (38)

               Prodaja trgovačkog društva Delta na azijsko tržište većim je dijelom bila usredotočena na cink-ugljikov EMD. Prodaja trgovačkog društva Delta u Aziju činila je 50 % ukupne prodaje cink-ugljikova EMD-a koju je izvršilo to trgovačko društvo. Kina ima domaće proizvođače EMD-a i izvoz trgovačkog društva Delta u Kinu tijekom RIP-a ostao je ograničen na vrlo malu količinu EMD-a alkalnog stupnja. S obzirom na to da izvoz EMD-a u Japan trenutno podliježe antidampinškim mjerama te zbog činjenice da u Japanu postoje domaći proizvođači EMD-a, nije vjerojatno da bi to tržište prihvatilo rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta. Stoga nije vjerojatno da bi azijsko tržište moglo prihvatiti rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta za alkalni EMD.

               (39)

               Nakon objave industrija Unije komentirala je da je rezervni kapacitet Delte mnogo veći od onog prije navedenog i uputila na nekoliko čimbenika pomoću kojih bi se to moglo potvrditi. Izjavili su i da bi se sav rezervni kapacitet Delte mogao uporabiti za proizvodnju EMD-a alkalnog stupnja kvalitete za prodaju na tržištu Unije po dampinškim cijenama.

               (40)

               Industrija Unije tvrdila je i da bi se izvoz trgovačkog društva Delta u SAD vrlo vjerojatno smanjio u bliskoj budućnosti jer je jedan proizvođač iz SAD-a već najavio povećanje svojega proizvodnog kapaciteta i vrlo vjerojatno smanjenje potražnje za EMD-om u SAD-u nakon najavljenog odlaska jednog korisnika EMD-a s tržišta. Osim toga, industrija Unije tvrdila je da se prodaja iz Južne Afrike u SAD nakon završetka razdoblja ispitnog postupka već počela smanjivati. To bi značilo da trgovačko društvo Delta potencijalno raspolaže dodatnim količinama EMD-a alkalnog stupnja koje bi u slučaju isteka mjera vrlo vjerojatno preusmjerilo na tržište Unije.

               (41)

               Komisija je tijekom ispitnog postupka provjerila postrojenje trgovačkog društva Delta, kapacitet i kapacitet za proizvodnju tog društva. Kako je prethodno navedeno, Komisija se u svojim izračunima oslanjala na konzervativne izračune, posebno na konzervativnu procjenu udjela proizvodnje EMD-a alkalnog stupnja i EMD-a cink-ugljikova stupnja na temelju uporabe rezervnog kapaciteta. Čak i uz tu konzervativnu procjenu ustanovljen je znatan rezervni kapacitet, u pogledu potrošnje dotičnog proizvoda u Uniji, koji se može uporabiti za proizvodnju EMD-a alkalnog stupnja.

               (42)

               U pogledu tvrdnje o vjerojatnom razvoju izvoza trgovačkog društva Delta u SAD, dokazi predstavljeni Komisiji upućuju na to da bi mogao nastati pritisak na taj izvoz ako se kapacitet SAD-a za EMD-om nastavi povećavati, a potražnja smanjivati.

               (43)

               Nakon objave jedan je korisnik tvrdio da je rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta nizak s obzirom na to da je trgovačko društvo Delta imalo tržišni udjel otprilike 60–70 % prije uvođenja mjera. Međutim, čak i kada se uporabi konzervativna procjena rezervnog kapaciteta trgovačkog društva Delta, kad bi se taj rezervni kapacitet uporabio za izvoz u Uniju, trgovačko društvo Delta moglo bi jednostavno značajno povećati svoj tržišni udjel čak i bez uzimanja u obzir mogućnosti da se izvoz na druga odredišta preusmjeri u Uniju. Takav bi razvoj za posljedicu imao daljnje povećanje potencijalnog tržišnog udjela trgovačkog društva Delta.

         3.3.   Privlačnost tržišta Unije i ostalih trećih tržišta

               (44)

               Trgovačko društvo Delta ima dugotrajan i profitabilan kanal prodaje u SAD i nisu pronađeni nikakvi dokazi koji bi upućivali na to da bi bilo u interesu Unije namjerno preusmjeriti bilo koji dio te prodaje u Uniju. Međutim, rezervni kapacitet utvrđen tijekom ispitnog postupka, ili barem njegov znatan dio, vjerojatno bi mogao biti preusmjeren u Uniju samo zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama. Štoviše, to je tako zbog toga što je tržište Unije među najvećima na svijetu. Osim toga, prije nego što su uvedene antidampinške mjere, tržište Unije bilo je vrlo privlačno za Deltu jer je ona imala tržišni udjel 60–70 %.

               (45)

               Ako bi se trgovačko društvo Delta trebalo natjecati s proizvođačima iz Unije u pogledu cijene, ono bi bilo primorano sniziti svoje izvozne cijene i tako prodavati po dampinškim cijenama kako bi konkuriralo cijenama koje je jedan proizvođač iz Unije naplaćivao tijekom RIPR-a. Trgovačko društvo Delta moglo bi i preusmjeriti svoj izvoz EMD-a alkalnog stupnja koji trenutačno prodaje trećim zemljama (osim SAD-u) u Uniju po dampinškim cijenama jer je tržište Unije, zbog svoje veličine i općenito viših cijena, privlačnije nego druga tržišta koja nisu SAD. Nadalje, ako bi trgovačko društvo Delta u budućnosti moralo smanjiti količine EMD-a koje izvozi u SAD, tada bi tržište Unije bilo vrlo vjerojatno odredište tih dodatno dostupnih količina.

               (46)

               Nakon objave trgovačko društvo Delta komentiralo je da je njegova politika u vezi s određivanjem cijena bila prodavati na tržištu Unije samo ako bi moglo ostvariti profitabilnu cijenu.

               (47)

               To možda jest, a možda i nije slučaj, ali profitabilna prodaja i dalje može biti dampinška ako izvozna cijena ostane niža od uobičajene vrijednosti. U svakom slučaju, ne može se pružiti dokaz kojim bi se potkrijepilo tu tvrdnju jer trgovačko društvo Delta tijekom zadnjih pet godina nije izvozilo značajne količine u Uniju. Osim toga, industrija Unije je tvrdila da su male količine EMD-a koje je trgovačko društvo Delta prodalo u Uniju tijekom RIP-a prodane kako bi to društvo zadržalo svoju certifikaciju s klijentima u Uniji.

               (48)

               Trgovačko društvo Delta komentiralo je i da je prosječna cijena uvoza EMD-a u Uniju tijekom 2012. iznosila 1 809 EUR po MT, što je bilo iznad uobičajene vrijednosti, a što prema mišljenju trgovačkog društva Delta pokazuje da ono može konkurirati ostalim uvoznicima bez dampinga.

               (49)

               Međutim, ta prosječna vrijednost sastoji se dijelom od ekstremno skupog uvoza iz SAD-a i dijelom od znatno jeftinijeg uvoza iz Kine. Uvoz iz SAD-a nije mogao biti uključen u tu usporedbu jer je vrlo visoka razina cijena, i do tri ili četiri puta viša od uobičajenih cijena koje se naplaćuju na tržištu Unije, dovela u pitanje pouzdanost tih cijena i/ili uvezenog proizvoda. Ako bi trgovačko društvo Delta moralo cjenovno konkurirati uvozu iz Kine po cijeni od oko 1 200 EUR po MT, tada bi trgovačko društvo Delta na tržištu Unije vršilo damping.

         4.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

               (50)

               S obzirom na prije navedeno, postoji vjerojatnost da bi se u slučaju isteka mjera ponovio damping. EMD alkalnog tipa vrsta je proizvoda koju proizvodi trgovačko društvo Delta i koja bi se najvjerojatnije prodavala u Uniju u slučaju isteka mjera jer je to vrsta proizvoda koju je trgovačko društvo Delta izvozilo u prošlosti. Osim toga, trenutna potražnja u Uniji i dalje je najveća za EMD-om alkalnog stupnja. U ispitnom postupku pokazalo se da je prodaja EMD-a alkalnog stupnja na odredišta kao što su Južna Koreja, Kina i Brazil izvršena po dampinškim cijenama, s dampinškim maržama u rasponu od 2 % do 21 %.

               (51)

               Osim toga, rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta znatne je količine u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. Ako bi se taj kapacitet uporabio za izvoz u Uniju i ako bi cijenom konkurirao proizvođačima iz Unije ili glavnom uvozu iz trećih zemalja, vrlo je vjerojatno da bi taj izvoz bio izvršen po dampinškim cijenama.

         D.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

               (52)

               Istovjetni proizvod tijekom RIPR-a su proizvodila dva proizvođača iz Unije, trgovačka društva THA i Cegasa, koja su u potpunosti surađivala u ispitnom postupku. U početnome ispitnom postupku, trgovačko društvo Cegasa, koje u to vrijeme nije proizvodilo za otvoreno tržište već samo za vlastite potrebe, nije bilo podnositelj pritužbe i nije surađivalo u ispitnom postupku, ali mu se nije ni protivilo.

               (53)

               Nakon objave jedna je zainteresirana strana dovela u pitanje prihvatljivost trgovačkog društva Cegasa kao podnositelja zahtjeva u reviziji nakon isteka mjera s obzirom na to da ono nije bilo podnositelj pritužbe u početnom ispitnom postupku, da nije proizvodilo za otvoreno tržište i da stoga u to vrijeme nije trpjelo štetu. Ta je tvrdnja odbijena jer zahtjev za reviziju nakon isteka mjera moraju podnijeti proizvođači iz Unije ili netko u ime tih proizvođača, ali ne nužno (samo) početni podnositelj(i) pritužbe.

               (54)

               Ta dva proizvođača iz Unije predstavljaju svu proizvodnju EMD-a u Uniji i čine „industriju Unije” u smislu članaka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.

               (55)

               Za potrebe analize štete, zbog suradnje cijele industrije Unije, svi pokazatelji štete utvrđeni su na mikroekonomskim razinama. Radi zaštite povjerljivosti, svi su podaci prikazani u indeksiranom obliku ili u rasponima.

         E.   STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE

   1.   Potrošnja na tržištu Unije

               (56)

               Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju (i) provjerenog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije; (ii) provjerenog obujma uvoza od jedinoga južnoafričkog proizvođača; i (iii) uvoza iz ostalih zemalja na temelju podataka Eurostata.

               (57)

               Potrošnja EMD-a u Uniji ostala je stabilna između 2009. i RIPR-a. Povećala se 2010. i 2011., ali se u 2012. vratila na razine iz 2009.

                  Tablica 1.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           102

                           108

                           100

         2.   Uvoz iz Južne Afrike

   2.1.   Obujam i tržišni udjel

               (58)

               Nakon uvođenja mjera uvoz iz Južne Afrike gotovo je nestao.

                  Tablica 2.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Obujam uvoza podložnog mjerama iz Južne Afrike

                           100

                           2

                           3

                           1

                           Tržišni udjel uvoza podložnog mjerama iz Južne Afrike

                           100

                           2

                           4

                           1

         2.2.   Cijene i obaranje cijena

               (59)

               Vrlo malena prodaja EMD-a iz Južne Afrike u Uniju tijekom RIPR-a nije obarala cijene industrije Unije. Međutim, s obzirom na vrlo malen obujam te prodaje, na temelju nje nije moguće donijeti nikakav svrhovit zaključak.

               (60)

               Stoga je izvršena usporedba između EMD-a koji proizvodi i prodaje industrija Unije i cijena EMD-a koji se proizvodi u Južnoj Africi i prodaje u ostatku svijeta, na temelju dvaju scenarija, uključujući i isključujući prodaju u SAD. Razlog za provedbu analize iz koje je isključena cijena izvoza trgovačkog društva Delta u SAD temeljio se na specifičnoj tržišnoj situaciji u SAD-u koja za posljedicu ima vrlo visoke cijene u usporedbi s izvoznim cijenama trgovačkog društva Delta u druge zemlje (vidjeti prethodne uvodne izjave).

               (61)

               Usporedba je pokazala da se prodajom iz Južne Afrike u ostatak svijeta tijekom RIPR-a nisu obarale cijene industrije Unije ako se u obzir uzme prodaja u SAD, ali da su se obarale cijene industrije Unije ako se isključi prodaja u SAD. Osim toga, isključujući prodaju u SAD, i izvozne cijene trgovačkog društva Delta obarale su cijene industrije Unije.

               (62)

               Nakon objave industrija Unije zadržala je stajalište da se na temelju cijena koje trgovačko društvo Delta naplaćuje u SAD-u ne može zaključivati o budućem određivanju cijena za Uniju i da bi se zbog strukturalnih razlika između tržišta Unije i SAD-a takve cijene trebale zanemariti. S druge strane, trgovačko društvo Delta ponovilo je da je tržište SAD-a zrelo tržište EMD-a na kojem domaći proizvođači i uvoznici slobodno konkuriraju i na kojem je prisutno mnogo korisnika, uključujući korisnike koji su također prisutni i u Uniji. Posljedično, prodaju trgovačkog društva Delta u SAD ne bi trebalo isključiti. Osim toga, trgovačko društvo Delta smatralo je da za potrebe izračuna obaranja cijena Komisija nije trebala uporabiti ciljna dobit koju je industrija Unije postigla u izostanku dampinškog uvoza u početnom ispitnom postupku.

               (63)

               U ovom slučaju, kada je uvoz iz dotične zemlje gotovo nestao nakon uvođenja početnih mjera, nadležno tijelo koje provodi ispitni postupak mora provesti analizu s predviđanjem budućeg razvoja događaja na temelju određenog broja utemeljnih pretpostavki, uključujući i vjerojatnu cijenu po kojoj bi trgovačko društvo Delta svoj EMD prodavalo u Uniji ako se dopusti istek antidampinških mjera koje su na snazi.

               (64)

               Nesporna je činjenica da je svako tržište EMD-a (SAD, EU, Azija) različito i da proizvođači EMD-a primjenjuju različite strategije određivanja cijena imajući na umu ne samo svoje troškove proizvodnje nego i proizvodni kapacitet u ciljnoj zemlji, potrebu za (ponovnim) dobivanjem tržišnog udjela i lokalne uvjete konkurencije. Nesporna je činjenica i da trgovačko društvo Delta svoju prodaju EMD-a na tržište SAD-a izvršava po znatno višim cijenama nego na ostalim tržištima. Stoga se očekuje da se buduće cijene trgovačkog društva Delta u Uniji neće određivati prema trenutačnim cijenama tog društva za SAD, nego da će one pratiti specifične uvjete i datosti na tržištu Unije.

               (65)

               U dokumentu o objavi, za potrebe izračuna dampinga, prodajne cijene trgovačkog društva Delta samo za EMD alkalnog stupnja za različita tržišta uspoređene su s izračunanom uobičajenom vrijednosti, a za potrebe izračuna obaranja cijena u obzir je uzeta i prodaja trgovačkog društva Delta jedne vrste EMD-a cink-ugljikova stupnja. Nakon objave industrija Unije komentirala je da bi u obzir trebalo uzeti svu prodaju trgovačkog društva Delta EMD-a alkalnog stupnja i EMD-a cink-ugljikova stupnja za izračun dampinga i štete. Suprotno tome, trgovačko društvo Delta tvrdilo je da, s obzirom na to da se velika većina potrošnje u Uniji i izvoz tog društva u Uniju sastoje samo od EMD-a alkalnog stupnja, prodaju EMD-a cink-ugljikova stupnja uopće ne bi trebalo uzeti u obzir.

               (66)

               Komisija je donijela zaključak da bi i za izračun dampinga i za izračun štete u obzir trebalo uzeti i EMD alkalnog stupnja, i EMD cink-ugljikova stupnja, i to sve vrste, zbog sljedećih glavnih razloga: prvo, kao što je prije navedeno, i u Uniji postoji tržište EMD-a cink-ugljikova stupnja, a slijedom toga i potražnja za tim EMD-om, iako manje od tržišta EMD-a alkalnog stupnja te bi i to tržište moglo biti zanimljivo za izvoz trgovačkog društva Delta u Uniju. Drugo, EMD alkalnog stupnja i EMD cink-ugljikova stupnja proizvode se u istom postrojenju i istoj proizvodnoj liniji, primjenom istih sirovina i istoga proizvodnog procesa. Ovisno o postavkama parametara u postupku elektrolize (trenutačna gustoća, temperatura, koncentracija elektrolita itd.), proizvođači EMD-a mogu odabrati hoće li proizvoditi EMD alkalnog ili cink-ugljikova stupnja. Stoga je primjerenije izračunati obaranje cijena usporedbom prosječne izvozne cijene EMD-a trgovačkog društva Delta (i alkalnog i cink-ugljikova stupnja) s prosječnom prodajnom cijenom proizvođača EMD-a (i alkalnog i cink-ugljikova stupnja) iz Unije.

               (67)

               U pogledu analize obaranja cijena Komisija je kao referentnu točku uporabila ciljnu dobit koju je industrija Unije ostvarila u izostanku dampinškog uvoza u početnom ispitnom postupku, koja odgovara dobiti za koju kapitalno intenzivna industrija poput proizvođača EMD-a može očekivati da bi ju ostvarila u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Međutim, pitanje najprimjerenije ciljne dobiti nije važno u kontekstu ove revizije nakon isteka mjera. Komisija zaista priznaje da nije bilo nastavka dampinga i da stoga nije bilo nastavka štete zbog obaranja cijena. Fokus analize stoga je na predviđanju budućeg razvoja događaja te ona za cilj ima predviđanje vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju vjerojatnog ponavljanja dampinga.

               (68)

               Trgovačko društvo Delta tvrdilo je da se činilo da su troškovi nastali nakon uvoza podcijenjeni jer njima nisu u obzir uzeti troškovi prijevoza za proizvod dostavljen kupcima iz luke Antwerpen.

               (69)

               Međutim, Komisija je usporedila cijene industrije Unije na razini franko tvornica s cijenama izvoznika na granicama Unije te su se stoga troškovi nastali nakon uvoza odnosili samo na rukovanje i testiranje, ali ne i na prijevoz. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

         3.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

               (70)

               U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u odnosu na obujam i tržišni udjel, kao i na prosječnu cijenu tog uvoza.

                  Tablica 3.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Opseg uvoza iz drugih zemalja (u tonama)

                           5 000 – 10 000

                           10 000 – 15 000

                           5 000 – 10 000

                           5 000 – 10 000

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           113

                           92

                           88

                           Tržišni udjel uvoza svih ostalih trećih zemalja

                           25 % – 30 %

                           30 % – 35 %

                           20 % – 25 %

                           20 % – 25 %

                           Opseg uvoza iz drugih zemalja (u EUR)

                           10 m – 15 m

                           15 m – 20 m

                           10 m – 15 m

                           10 m – 15 m

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           113

                           93

                           102

                           Cijena uvoza (EUR/tona)

                           1 566

                           1 572

                           1 590

                           1 809

                              Izvor: Eurostat

               (71)

               Obujam uvoza EMD-a iz ostalih trećih zemalja u Uniju smanjio se tijekom razmatranog razdoblja. Cijene tog uvoza više su od prosječnih cijena industrije Unije i cijena trgovačkog društva Delta za druga tržišta osim SAD-a tijekom RIPR-a. Kako je prije navedeno, vrijednost od 1 809 EUR po toni prosjek je dobiven temeljem vrlo različitih uvoznih cijena u rasponu od jeftinog uvoza iz Kine do vrlo skupog uvoza iz SAD-a. Preciznije rečeno, zabilježene razine cijena uvoza iz SAD-a iznimno su visoke u usporedbi s bilo kojim drugim rasponima cijena proizvođača iz Unije, trgovačkog društva Delta i ostalih izvoznika pa se zbog toga na njih ne može razumno osloniti u provedbi analize. Stoga se taj prosjek ne može uzeti kao referentna cijena za budući uvoz iz Južne Afrike. Delta se u pogledu cijena ne bi natjecala s uvozom iz SAD-a, nego s cijenama industrije Unije.

         4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (72)

               Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe ispitani su svi bitni gospodarski čimbenici i pokazatelji koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

         (a)   Proizvodnja

               (73)

               Proizvodnja u Uniji povećala se za 6 % između 2009. i RIPR-a. Preciznije rečeno, povećala se za 7 postotnih bodova između 2009. i 2011. i zatim smanjila za 1 postotni bod tijekom RIPR-a.

                  Tablica 4.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           102

                           107

                           106

                              Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju

         (b)   Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (74)

               Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije povećao se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, ponajprije zbog manjih poboljšanja proizvodnog postupka (tj. nije bilo većih ulaganja u nove proizvodne pogone ili opremu).

               (75)

               Budući da je povećanje kapaciteta bilo veće od povećanja proizvodnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 3 postotna boda.

                  Tablica 5.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Proizvodni kapacitet
                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           103

                           108

                           109

                           Iskorištenost kapaciteta
                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           99

                           99

                           97

                              Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju

         (c)   Zalihe

               (76)

               Obujam zaliha ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Smanjio se tijekom 2011., ali se vratio na razine iz 2009. tijekom RIPR-a.

                  Tablica 6.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           103

                           86

                           100

                              Izvor: Odgovori na upitnik

         (d)   Obujam prodaje

               (77)

               Obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije između 2009. i RIPR-a povećao se za 10 %. U usporedbi s 2009., 2011. se povećao za 20 %, ali se zatim naglo smanjio za 10 postotnih bodova tijekom RIPR-a.

                  Tablica 7.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           103

                           120

                           110

                              Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju

         (e)   Tržišni udjel

               (78)

               Između 2009. i RIPR-a proizvođači iz Unije dobili su 10 postotnih bodova tržišnog udjela. To se povećanje tržišnog udjela objašnjava smanjenjem tržišnog udjela uvoza u Uniju.

                  Tablica 8.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Tržišni udjel industrije Unije

                           65 % – 70 %

                           65 % – 70 %

                           75 % – 80 %

                           75 % – 80 %

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           101

                           111

                           110

                              Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju i Eurostat

         (f)   Rast

               (79)

               Potrošnja u Uniji ostala je stabilna između 2009. i RIPR-a kako je prethodno navedeno u tablici 1. Nijedan ostali pokazatelj ne pokazuje značajan rast na tržištu Unije za proizvod obuhvaćen revizijom.

         (g)   Zaposlenost

               (80)

               Razina zaposlenosti industrije Unije pokazuje smanjenje od 9 postotnih bodova između 2009. i RIPR-a.

                  Tablica 9.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           91

                           90

                           91

                              Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju

         (h)   Produktivnost

               (81)

               Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi godišnje, povećala se za 18 % u razmatranom razdoblju. U tome se odražava povećanje proizvodnje od 6 %, dok su se razine zaposlenosti smanjile za 9 %. To je posebno očito u 2011., kada se proizvodnja povećala, razina zaposlenosti nastavila smanjivati, a produktivnost je bila za 20 postotnih bodova viša nego 2009.

                  Tablica 10.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           112

                           120

                           118

                              Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju

         (i)   Čimbenici koji utječu na prodajne cijene

               (82)

               Prosječna godišnja prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjila se za 11 % između 2009. i RIPR-a.

                  Tablica 11.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           95

                           93

                           89

                              Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju

         (j)   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

               (83)

               S obzirom na to da je uvoz iz Južne Afrike gotovo nestao nakon uvođenja antidampinških mjera na snazi, visina dampinške marže ne može se ocijeniti. Međutim, u svjetlu ključnih gospodarskih pokazatelja koji su navedeni prije, kao i u nastavku, utvrđeno je da je industrija Unije i dalje u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji.

         (k)   Plaće

               (84)

               Unatoč tome što se ukupan trošak rada smanjio, prosječan trošak rada povećao se tijekom razmatranog razdoblja kao posljedica smanjenja ukupne radne snage.

                  Tablica 12.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           102

                           103

                           103

                              Izvor: Odgovori na upitnik

         (l)   Profitabilnost i povrat ulaganja

               (85)

               Tijekom razmatranog razdoblja, profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda koju je izvršila industrija Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije, izražena kao postotak neto prodaje, prepolovila se između 2009. i RIPR-a. Profitabilnost tijekom RIPR-a znatno je niža od ciljne dobiti utvrđene u početnom ispitnom postupku, koja je bila utvrđena na razini dobiti koju je ostvarila industrija Unije u odsutnosti štetnog dampinga.

               (86)

               Povrat ulaganja (ROI), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio trend profitabilnosti.

                  Tablica 13.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Profitabilnost industrije Unije

                           5 % – 10 %

                           5 % – 10 %

                           5 % – 10 %

                           0 % – 5 %

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           63

                           63

                           50

                           Povrat ulaganja (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)

                           15 % – 20 %

                           5 % – 10 %

                           10 % – 15 %

                           5 % – 10 %

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           64

                           84

                           51

                              Izvor: Odgovori na upitnik

         (m)   Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala

               (87)

               Neto novčani tok od poslovanja znatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja, iako je ostao pozitivan, osim za godinu 2010.

                  Tablica 14.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           –34

                           71

                           10

                              Izvor: Odgovori na upitnik

               (88)

               Ne postoje naznake da bi se industrija Unije bila suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala da je to pokušala učiniti, ali tijekom razmatranog razdoblja nije bilo značajnih ulaganja, zbog čega industrija Unije nije morala „prolaziti provjeru” u tom pogledu.

         (n)   Ulaganja

               (89)

               Godišnja ulaganja industrije Unije u proizvodnju istovjetnog proizvoda gotovo su se prepolovila između 2009. i RIPR-ima. Preciznije rečeno, smanjila su se 2010., povećala 2011. i ponovno smanjila tijekom RIPR-a. Nagli pad ulaganja uočen između 2011. i RIPR-a može se djelomično objasniti time što je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja već ostvarila potrebna i predviđena glavna ulaganja.

                  Tablica 15.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           RIPR

                           Indeks (2009. = 100)

                           100

                           45

                           115

                           52

                              Izvor: Odgovori na upitnik

         5.   Zaključak o stanju industrije Unije

               (90)

               Analizom gospodarskih pokazatelja pokazalo se da je industrija Unije povećala svoju proizvodnju i prodaju tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, uočeno povećanje količine, koje samo po sebi nije bilo značajno, trebalo bi promotriti u kontekstu povećanoga proizvodnog kapaciteta i sniženja prodajnih cijena, što je za posljedicu imalo smanjenje iskorištenosti kapaciteta industrije Unije za 3 postotna boda i sniženje jedinične prodajne cijene industrije Unije za 11 postotnih bodova.

               (91)

               U isto vrijeme gospodarsko stanje industrije Unije pokazalo je pogoršanje u smislu profitabilnosti, povrata ulaganja, zaposlenosti i novčanog toka. To posebno vrijedi za profitabilnost koja je važan pokazatelj statusa industrije Unije, koja je i dalje znatno niža od ciljne dobiti kako je utvrđena u početnom ispitnom postupku. Industrija Unije još se nije potpuno oporavila od učinaka prethodnog dampinga te je i dalje u osjetljivoj situaciji zbog čega je vrlo osjetljiva na ponavljanje dampinškog uvoza. Prosječna prodajna cijena smanjila se tijekom tih godina i najvjerojatnije bi se nastavila smanjivati kada bi se ponovio dampinški uvoz iz Južne Afrike, čime bi se dodatno pogoršalo već osjetljivo stanje industrije Unije.

               (92)

               Nakon objave određene zainteresirane stranke tvrdile su da trenutačno nestabilno i osjetljivo stanje industrije Unije nije posljedica ni dampinškog uvoza iz Južne Afrike ni učinaka prethodnog dampinga.

               (93)

               Oni su naveli da se kretanja prethodno prikazanih ključnih gospodarskih pokazatelja odnose na razdoblje (od 2009. do kraja RIPR-a): i. kada su na snazi već neko vrijeme bile početne antidampinške mjere; ii. kada je uvoz iz Južne Afrike gotovo pa prestao; i iii. kada je na otvoreno tržište Unije ušao novi sudionik (trgovačko društvo Cegasa). Zainteresirane stranke promatrale su gospodarske pokazatelje svakoga od dvaju proizvođača iz Unije zasebno umjesto zajedno, te su zaključile da je industrija Unije u teškom stanju zbog novonastaloga unutarnjeg tržišnog natjecanja između jedinih dvaju proizvođača iz Unije na tržištu.

               (94)

               Te su zainteresirane strane posebno tvrdile su da je Komisija propustila uzeti u obzir temeljne promjene koje su nastale u industriji Unije od 2009. Napomenuli su da su se gospodarski pokazatelji izvornog i jedinog podnositelja pritužbe (društva THA) dramatično popravili nakon uvođenja antidampinških mjera na snazi, čime su uklonjeni svi negativni učinci prethodnog dampinga. Međutim, drugi proizvođač iz Unije, trgovačko društvo Cegasa, koje je prije EMD bilo proizvodilo samo za vlastitu uporabu, svoje postrojenje za proizvodnju baterija nakon toga je premjestilo izvan Unije. Kao posljedica toga, ono je oslobodilo znatnu količinu EMD-a za otvoreno tržište i počelo ga prodavati po niskoj cijeni i na taj način stupilo u natjecanje s jedinim drugim proizvođačem iz Unije te prouzročilo jak silazni pritisak na cijene, iskorištenost kapaciteta i profitabilnost.

               (95)

               Komisija je već u dokumentu o objavi uzela u obzir promjenu ustrojstva industrije Unije u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. To je bio pozitivan razvoj koji pokazuje otvorenost tržišta i povećanu razinu tržišnog natjecanja među različitim sudionicima uključujući i uvoz.

               (96)

               Komisija se slaže i da pod tim okolnostima, a posebno u izostanku uvoza iz Južne Afrike, trenutno stanje industrije Unije ne može biti posljedica dampinga iz Južne Afrike i stoga se ne može smatrati „nastavkom štete”.

               (97)

               Komisija je ispitala združena kretanja obaju proizvođača iz Unije od 2009. i zaključila je da ključni gospodarski pokazatelji nisu povoljni te da se industrija Unije nalazi u nestabilnom i osjetljivom stanju. Jasno je da razlog za to u izostanku uvoza iz Južne Afrike ne može biti dampinška praksa trgovačkog društva Delta. Međutim, u reviziji nakon isteka mjera, koja je usredotočena na vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete u slučaju isteka mjera, damping, šteta i uzročnost tijekom RIPR-a nisu presudni čimbenici u analizi.

               (98)

               Komisija zaključuje da se industrija Unije i dalje nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji i da je njezina profitabilnost daleko od razina koje bi se moglo očekivati u toj kapitalno intenzivnoj industriji. Usporedba s početnim ispitnim postupkom može se izvršiti samo za jednog proizvođača iz Unije s obzirom na to da u to vrijeme drugi proizvođač iz Unije nije prodavao na otvorenom tržištu Unije. Za tog proizvođača iz Unije dobit tijekom RIPR-a bila je znatno niža od one utvrđene u početnom ispitnom postupku u izostanku dampinškog uvoza.

         F.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

   1.   Učinak predviđenog obujma uvoza i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage

               (99)

               Jedini poznati južnoafrički proizvođač (trgovačko društvo Delta) EMD-a ima rezervni kapacitet i potencijal da ponovno počne izvoziti na tržište Unije u znatnim količinama. Tijekom početnoga razmatranog razdoblja (od 2002. do 2005./2006.) tržišni udjel trgovačkog društva Delta znatno se povećao s oko 30–40 % na 60–70 %. Trgovačko društvo Delta stoga je već pokazalo svoju sposobnost da brzo poveća obujam izvoza u Uniju.

               (100)

               Izvozne cijene CIF trgovačkog društva Delta na druga tržišta osim SAD-a i uključujući sve vrste EMD-a svih stupnjeva bile su niže od cijena industrije Unije tijekom RIPR-a i obarale su te cijene industrije Unije. Niže cijene na drugim tržištima mogle bi trgovačkom društvu Delta biti poticaj da taj izvoz preusmjeri na tržište Unije u slučaju isteka mjera.

               (101)

               S obzirom na rezervni kapacitet utvrđen tijekom ispitnog postupka, zasićenost ostalih izvoznih tržišta i privlačnost tržišta Unije trgovačko društvo Delta najvjerojatnije bi pokušalo povratiti svoj znatan tržišni udjel u Uniji koji je izgubilo nakon uvođenja mjera koje su na snazi. Kako je prethodno zaključeno, trgovačko društvo Delta trebalo bi izvoziti po dampinškim cijenama kako bi povratilo tržišni udjel. Posljedično, u odsutnosti antidampinških pristojbi na uvoz EMD-a podrijetlom iz Južne Afrike, svako ponavljanje dampinškog uvoza prouzročilo bi još jači cjenovni pritisak na industriju Unije, a vrlo vjerojatno i materijalnu štetu.

         2.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete

               (102)

               Stavljanje mjera izvan snage vrlo bi vjerojatno za posljedicu imalo ponavljanje dampinškog uvoza iz Južne Afrike, što bi dovelo do pritiska na smanjenje cijena industrije Unije i pogoršavanja njezina gospodarskog stanja. Stavljanje mjera protiv Južne Afrike izvan snage stoga bi za posljedicu vjerojatno imalo ponavljanje štete zbog vjerojatnog pogoršanja već nestabilnog i osjetljivog stanja za koje je utvrđeno da se u njemu trenutno nalazi industrija Unije.

         G.   INTERES UNIJE

   1.   Uvod

               (103)

               Prema članku 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li produljenje postojećih antidampinških mjera protiv Južne Afrike bilo u interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa.

               (104)

               Sve zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.

               (105)

               U početnom ispitnom postupku uvođenje mjera nije se smatralo suprotnim interesu Unije. S obzirom na to da je taj ispitni postupak revizija, njime se analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, čime se omogućava ocjena svakoga nepotrebnog negativnog utjecaja na stranke na koje se trenutne antidampinške mjere odnose.

               (106)

               Unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga, Komisija je ispitala postoje li uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera protiv uvoza EMD-a podrijetlom iz Južne Afrike nije u interesu Unije.

         2.   Interes industrije Unije i ostalih proizvođača iz Unije

               (107)

               Iako je antidampinškim mjerama koje su na snazi spriječen ulaz dampinškog uvoza na tržište Unije, industrija Unije i dalje se nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji, što je potvrđeno negativnim kretanjima nekih od ključnih pokazatelja štete.

               (108)

               Kada bi se dopustilo da mjere isteknu, vjerojatno je da bi se trenutno stanje industrije Unije nastavilo i dodatno pogoršalo s obzirom na vjerojatan priljev dampinškog uvoza znatnog obujma iz Južne Afrike. Taj bi priljev vjerojatno prouzročio, među ostalim, gubitak tržišnog udjela, smanjenje prodajne cijene, smanjenje iskorištenosti kapaciteta i općenito ozbiljno pogoršanje financijskog stanja industrije Unije.

               (109)

               Stoga je jasno da zadržavanje antidampinških mjera protiv Južne Afrike ne bilo suprotno interesu industrije Unije.

         3.   Interes uvoznika

               (110)

               U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da utjecaj uvođenja mjera vjerojatno ne bi imao ozbiljan negativni učinak na stanje uvoznika u Uniji. U trenutačnom ispitnom postupku nije surađivao nijedan trgovac ni uvoznik. Imajući na umu da ne postoje dokazi koji upućuju na to da su mjere na snazi znatno utjecale na uvoznike, može se zaključiti da nastavak mjera neće značajno negativno utjecati na uvoznike Unije.

         4.   Interes korisnika

               (111)

               Uspostavljen je kontakt sa svim korisnicima EMD-a u Uniji (proizvođačima baterija služi kao sirovina). Primljeni su odgovori od dvaju trgovačkih društava koja pripadaju istoj multinacionalnoj grupaciji. U početnom ispitnom postupku surađivala su dva dodatna proizvođača baterija koja su se protivila uvođenju mjera.

               (112)

               Korisnik koji je surađivao objasnio je teško gospodarsko stanje s kojim su suočeni proizvođači baterija u Uniji zbog silaznog pritiska na cijene koji vrše njihovi glavni kupci (trgovci na malo) i posljedični rizik od gubitka radnih mjesta. Međutim, on nije mogao dati nikakva objašnjenja ili argumente za to zbog čega bi se i na koji način ukidanjem mjera protiv uvoza EMD-a iz Južne Afrike to stanje popravilo.

               (113)

               EMD čini tek 10–15 % ukupnog troška proizvodnje baterija. Ta se vrijednost smanjila u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. Uz to, nakon uvođenja mjera, prosječna prodajna cijena EMD-a u Uniji zapravo se smanjila. U stvarnosti, nisu pruženi nikakvi dokazi da bi zadržavanje mjera na snazi imalo nezanemariv utjecaj na troškove proizvodnje za proizvođače baterija.

               (114)

               U izostanku takvih dokaza Komisija zaključuje da se zadržavanjem mjera ne bi neopravdano utjecalo na korisnike EMD-a.

               (115)

               Nakon objave isti je korisnik izrazio neslaganje s ocjenom stanja koju je dala Komisija i komentirao da je nakon uvođenja mjera jedan izvor kvalitetnog EMD-a nestao, da su se cijene EMD-a povećale te da postoji znatan utjecaj na ionako nisku profitabilnost proizvođača baterija iz Unije čak i ako EMD predstavlja samo 10–15 % proizvodnih troškova.

               (116)

               Ne dovodeći u pitanje tu tvrdnju, iz dokaza u spisu vidljivo je da odabir korisnika da ne upotrebljava EMD-e trgovačkog društva Delta nije bio povezan s uvođenjem antidampinških pristojbi i da prijetnju profitabilnosti i radnim mjestima tog korisnika ne predstavlja povećanje cijene EMD-a nego silazni pritisak na cijene koji vrše njegovi glavni kupci (višenacionalni trgovci na malo sa znatnom kupovnom moći) i kineski proizvođači baterija.

               (117)

               Isti je korisnik EMD-a komentirao da mjere ne bi trebalo zadržati jer ispitnim postupkom nije utvrđen damping u Uniji tijekom RIPR-a te da ne postoji rizik od ponavljanja dampinga zbog maloga tržišnog udjela koji bi trgovačko društvo Delta moglo ostvariti da se sav rezervni kapacitet tog društva usmjeri u Uniju.

               (118)

               Ta je tvrdnja odbačena jer bi utvrđeni potencijalni tržišni udjel trgovačkog društva Delta očito bio znatan te bi taj izvoz u Uniju vjerojatno bio izvršen po dampinškim cijenama.

         5.   Budući razvoj

               (119)

               Podnositelji pritužbe u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjera spomenuli su da će, poveća li se u Uniji u budućnosti potražnja za električnim automobilima, na početku proizvodnog lanca doći do povećanja potražnje za EMD-om koji je navodno sirovina koja se najčešće upotrebljava u proizvodnji litij-manganova oksida (LMO), koji pak služi kao katodni materijal za litij-ionske baterije koje se mogu ponovno puniti (LIB), koje se upotrebljavaju u brojnim modelima električnih vozila. Oni tvrde da, ponovi li se šteta od dampinškog uvoza iz Južne Afrike, dio industrije Unije koji proizvodi EMD neće biti prisutan kako bi zadovoljio tu moguću buduću potražnju za nove tehnologije.

               (120)

               Ispitnim postupkom nisu pronađeni čvrsti dokazi koji bi išli u prilog ili pobijali tvrdnju prema kojoj bi sav budući razvoj u sektoru električnih automobila znatno utjecao na industriju EMD-a i potražnju za EMD-om. Međutim, činjenica je da industrija Unije ispituje izvedivost proizvodnje LMO-a s pomoću EMD-a, da ima mogućnost u budućnosti prikupiti znanje i opremu potrebnu za to i da sudjeluje u brojnim projektima koje financira Unija, koji su povezani s istraživanjem i razvojem litij-ionskih baterija.

               (121)

               Nakon objave to su pitanje kratko spomenule neke zainteresirane stranke, ali ponovno nisu dostavljeni čvrsti dokazi o mogućem utjecaju nekoga budućeg razvoja u sektoru električnih automobila u Uniji i/ili na ostalim tržištima na dotični proizvod.

         6.   Zaključak o interesu Unije

               (122)

               S obzirom na prethodno navedene dokaze, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutnih antidampinških mjera.

               (123)

               Stoga bi, prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih elektrolitskih manganovih dioksida podrijetlom iz Južne Afrike na dodatno razdoblje od pet godina,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz elektrolitskih manganovih dioksida (odnosno manganovih dioksida koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni, koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00 (oznaka TARIC 2820100010) i koji su podrijetlom iz Republike Južne Afrike.
   2.   Za proizvode koje proizvode u nastavku navedena trgovačka društva stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, iznosi:

               Trgovačko društvo

               Antidampinška pristojba

               Dodatna oznaka TARIC

               Delta E.M.D. (Pty) Ltd.

               17,1 %

               A828

               Sva ostala trgovačka društva

               17,1 %

               A999

         3.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 24. veljače 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         K. ARVANITOPOULOS

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 221/2008 od 10. ožujka 2008. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i o konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih manganovih dioksida podrijetlom iz Južne Afrike
   (SL L 69, 13.3.2008., str. 1.).

      (3)  SL C 180, 21.6.2012., str. 15.

      (4)  SL C 72, 12.3.2013., str. 8.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1992 оd 5. studenoga 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               6.11.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 290/12

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1992
   оd 5. studenoga 2015.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 5. studenoga 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  AL

                  47,7

                  MA

                  67,0

                  MK

                  44,1

                  TR

                  74,5

                  ZZ

                  58,3

                  0707 00 05

                  AL

                  91,1

                  TR

                  158,2

                  ZZ

                  124,7

                  0709 93 10

                  MA

                  135,7

                  TR

                  154,3

                  ZZ

                  145,0

                  0805 20 10

                  CL

                  168,7

                  MA

                  95,6

                  PE

                  167,8

                  TR

                  83,5

                  ZA

                  150,6

                  ZZ

                  133,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  PE

                  122,2

                  TR

                  107,9

                  ZA

                  117,1

                  ZZ

                  115,7

                  0805 50 10

                  TR

                  113,2

                  UY

                  53,9

                  ZZ

                  83,6

                  0806 10 10

                  BR

                  311,9

                  EG

                  231,7

                  PE

                  237,5

                  TR

                  176,0

                  ZZ

                  239,3

                  0808 10 80

                  CL

                  83,6

                  MK

                  23,1

                  NZ

                  123,7

                  ZA

                  197,2

                  ZZ

                  106,9

                  0808 30 90

                  BA

                  73,9

                  TR

                  137,7

                  XS

                  78,6

                  ZZ

                  96,7

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1149 оd 1. srpnja 2015. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres (ZOI))

text:
               15.7.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 187/1

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1149
   оd 1. srpnja 2015.
   o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres (ZOI))
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Hrvatske za upis naziva „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
                   (2).

               (2)

               Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” potrebno je upisati u registar,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Naziv „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” (ZOI) upisuje se u registar.
   Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.5. Ulja i masnoće (maslac, margarin, ulje itd.) iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 1. srpnja 2015.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Phil HOGAN

            Član Komisije

      (1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

      (2)  SL C 59, 19.2.2015., str. 10.

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/380 оd 16. ožujka 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

text:
               17.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 72/51

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/380
   оd 16. ožujka 2016.
   o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

               (2)

               Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 16. ožujka 2016.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

         Jerzy PLEWA

            Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

      (2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

      PRILOG

         Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

                  (EUR/100 kg)

                  Oznaka KN

                  Oznaka treće zemlje (1)

                  Standardna uvozna vrijednost

                  0702 00 00

                  IL

                  236,2

                  MA

                  101,5

                  SN

                  176,8

                  TN

                  107,9

                  TR

                  93,2

                  ZZ

                  143,1

                  0707 00 05

                  MA

                  84,5

                  TR

                  148,3

                  ZZ

                  116,4

                  0709 93 10

                  MA

                  59,8

                  TR

                  156,6

                  ZZ

                  108,2

                  0805 10 20

                  EG

                  48,7

                  IL

                  72,6

                  MA

                  59,7

                  TN

                  66,6

                  TR

                  64,7

                  ZZ

                  62,5

                  0805 50 10

                  MA

                  141,2

                  TR

                  94,8

                  ZZ

                  118,0

                  0808 10 80

                  BR

                  88,6

                  US

                  171,8

                  ZZ

                  130,2

                  0808 30 90

                  AR

                  111,3

                  CL

                  168,4

                  CN

                  73,0

                  TR

                  153,6

                  ZA

                  101,4

                  ZZ

                  121,5

         (1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1251 оd 11. srpnja 2017. o 271. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom

text:
               12.7.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 179/6

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1251
   оd 11. srpnja 2017.
   o 271. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 881/2002 od 27. svibnja 2002. o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom (1), a posebno njezin članak 7. stavak 1. točku (a) i članak 7.a stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navode se osobe, skupine i subjekti na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora u skladu s tom Uredbom.

               (2)

               Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 6. srpnja 2017. odlučio je dodati jedan subjekt na popis osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuje zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (3)

               Kako bi se osigurala djelotvornost mjera predviđenih ovom Uredbom, ona bi trebala odmah stupiti na snagu,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Komisiju,

            u ime predsjednika,

            Voditeljica Službe za instrumente vanjske politike

      (1)  SL L 139, 29.5.2002., str. 9.

      PRILOG
      U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 sljedeći se unos dodaje pod naslov „Pravne osobe, skupine i subjekti”:

         „Jamaat-ul-Ahrar (JuA) (alias: (a) Jamaat-e-Ahrar; (b) Tehrik-e Taliban Pakistan Jamaat ul Ahrar; (c) Ahrar-ul-Hind. Adresa: (a) Lalpura, pokrajina Nangarhar, Afganistan (od lipnja 2015.); (b) Mohmand Agency, Pakistan (kolovoz 2014.). Druge informacije: djeluje iz pokrajine Nangarhar, Afganistana i pograničnog područja između Pakistana i Afganistana. Datum uvrštenja u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 6.7.2017.”


title: Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1275 оd 14. srpnja 2017. o odobrenju aktivnog klora oslobođenog iz klora kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 2 i 5 (Tekst značajan za EGP. )

text:
               15.7.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 184/21

         PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1275
   оd 14. srpnja 2017.
   o odobrenju aktivnog klora oslobođenog iz klora kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 2 i 5
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 89. stavak 1. treći podstavak,
   budući da:

               (1)

               Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1062/2014 (2) utvrđen je popis postojećih aktivnih tvari koje treba ocijeniti radi njihova mogućeg odobrenja za uporabu u biocidnim proizvodima. Taj popis uključuje aktivni klor oslobođen iz klora (dalje u tekstu: „klor”).

               (2)

               Klor je ocijenjen u skladu s člankom 16. stavkom 2. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) za uporabu u proizvodima vrste 2, „Dezinfekcijska sredstva i drugi biocidni pripravci za uporabu u domaćinstvu i na površinama namijenjenima javnom zdravstvu”, i vrste 5, „Dezinfekcijska sredstva za pitku vodu”, kako su definirane u Prilogu V. toj Direktivi i koje odgovaraju vrstama 2 i 5 kako su definirane u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012.

               (3)

               Italija je imenovana nadležnim ocjenjivačkim tijelom te je 17. svibnja 2010. podnijela izvješća o ocjeni, zajedno sa svojim preporukama.

               (4)

               U skladu s člankom 7. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) br. 1062/2014 Odbor za biocidne proizvode 14. prosinca 2016. sastavio je mišljenja Europske agencije za kemikalije, uzimajući u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela.

               (5)

               U skladu s tim mišljenjima može se očekivati da će biocidni proizvodi vrsta 2 i 5 koji sadržavaju klor ispuniti zahtjeve iz članka 5. Direktive 98/8/EZ ako se zadovolje određene specifikacije i uvjeti koji se odnose na njegovu uporabu.

               (6)

               Stoga je primjereno odobriti klor za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 2 i 5, podložno određenim specifikacijama i uvjetima.

               (7)

               Prije odobrenja aktivne tvari zainteresiranim stranama trebalo bi omogućiti primjereno razdoblje za poduzimanje pripremnih mjera potrebnih za ispunjenje novih zahtjeva.

               (8)

               Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Aktivni klor oslobođen iz klora odobrava se kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 2 i 5, podložno specifikacijama i uvjetima iz Priloga.
   Članak 2.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

      (2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 оd 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

      (3)  Direktiva 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (SL L 123, 24.4.1998., str. 1.).

      PRILOG

                  Uobičajeni naziv

                  Kemijski naziv prema IUPAC-u
                  Identifikacijski brojevi

                  Najmanji stupanj čistoće aktivne tvari (1)

                  Datum odobrenja

                  Datum isteka odobrenja

                  Vrsta proizvoda

                  Posebne odredbe

                  Aktivni klor oslobođen iz klora (dalje u tekstu: „klor”)

                  Kemijski naziv prema IUPAC-u:
                  klor
                  EZ br.: 231-959-5
                  CAS br.: 7782-50-5

                  Najmanji stupanj čistoće oslobođenog klora: ≥ 995 g/kg (tj. ≥ 99,5 % masenog udjela)

                  1. siječnja 2019.

                  31. prosinca 2028.

                  2

                  Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećim uvjetima:

                              1.

                              pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svakom uporabom na koju se odnosi zahtjev za odobrenje, a koja nije proučena u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije;

                              2.

                              s obzirom na rizike utvrđene za ocijenjene uporabe, pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje:

                                          (a)

                                          profesionalnim korisnicima;

                                          (b)

                                          površinskim vodama i sedimentima za dezinfekciju otpadne/kanalizacijske vode u toku postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (naknadno kloriranje).

                  5

                  Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećim uvjetima:

                              1.

                              pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svakom uporabom na koju se odnosi zahtjev za odobrenje, a koja nije proučena u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije;

                              2.

                              s obzirom na rizike utvrđene za ocijenjene uporabe, pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje profesionalnim korisnicima;

                              3.

                              za proizvode čiji se ostatci mogu nalaziti u hrani ili hrani za životinje treba provjeriti je li potrebno odrediti nove ili izmijeniti postojeće maksimalne razine ostataka (MRO) u skladu s Uredbom (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2) ili Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (3) te poduzeti sve odgovarajuće mjere za smanjenje rizika kako bi se osiguralo da se ne prekorače primjenjivi MRO-ovi.

         (1)  Čistoća navedena u ovom stupcu bila je najmanji stupanj čistoće ocijenjene aktivne tvari. Aktivna tvar u proizvodu kakav se stavlja na tržište može biti jednake ili različite čistoće ako je dokazano da je tehnički ekvivalentna ocijenjenoj aktivnoj tvari.

         (2)  Uredba (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o propisivanju postupaka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2377/90 i o izmjeni Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 152, 16.6.2009., str. 11.).

         (3)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).