title: Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 461/2013 od 21. svibnja 2013. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije nakon revizije po isteku mjere prema članku 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009

text:
               11/Sv. 125

               HR

               Službeni list Europske unije

               70

         32013R0461

               L 137/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 461/2013
   od 21. svibnja 2013.
   o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije nakon revizije po isteku mjere prema članku 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 18.,
   uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

   1.   Mjere na snazi

               (1)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2603/2000 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilen tereftalatskih (PET) folija podrijetlom, inter alia, iz Indije. Uredbom (EZ) br. 1645/2005 (3) Vijeće je izmijenilo razinu kompenzacijskih mjera koje su na snazi protiv uvoza PET-a iz Indije. Izmjene su rezultat ubrzanom ispitnog postupka prema članku 20. Osnovne uredbe. Vijeće je, slijedom revizije nakon isteka mjere, Uredbom (EZ) br. 193/2007 (4) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na daljnje razdoblje od pet godina. Kompenzacijske su mjere naknadno izmijenjene Uredbom (EZ) br. 1286/2008 (5) i Provedbenom uredbom (EU) br. 906/2011 (6), nakon provedenih djelomičnih privremenih revizija. Zadnja djelomična privremena revizija završila je bez uvođenja izmijenjenih mjera koje su na snazi putem Provedbene uredbe (EU) br. 559/2012 (7). Odlukom 2000/745/EZ (8) Komisija je prihvatila preuzimanje obvezne minimalne uvozne cijene koju su ponudila tri indijska proizvođača.

               (2)

               Kompenzacijske se mjere sastoje od specifične carine. Stopa carine kreće se od 0 do 106,5 eura/toni za poimence navedene indijske proizvođače s preostalom stopom carine od 69,4 eura/toni uvedene na uvoz od svih ostalih proizvođača.

         2.   Postojeće antidampinške mjere

               (3)

               Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2604/2000 (9) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz PET-a podrijetlom, inter alia, iz Indije. Vijeće je, slijedom revizije nakon isteka mjere, Uredbom (EZ) br. 192/2007 (10), uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na daljnje razdoblje od pet godina.

         3.   Revizijski zahtjev

               (4)

               Nakon objave obavijesti o skorom isteku (11) konačnih kompenzacijskih mjera koje su na snazi, Komisija je 25. studenog 2011. primila zahtjev za pokretanjem revizije prema članku 18. Osnovne uredbe („revizija nakon isteka mjera”). Zahtjev je podnio Odbor europskih proizvođača polietilen tereftalata („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju gotovo 95 % proizvodnje Unije polietilen tereftalata.

               (5)

               Zahtjev se temeljio na pretpostavci da bi istekom mjere vjerojatno došlo do nastavka ili ponovnog subvencioniranja i štete za industriju Zajednice.

               (6)

               Prije pokretanja revizije nakon isteka mjere i u skladu s člankom 22. stavkom 1. i člankom 10. stavkom 7. Osnovne uredbe, Komisija je obavijestila Vladu Indije (VI) da je primila ispravno dokumentirani zahtjev za revizijom te je Vladu Indije pozvala na konzultacije s ciljem razjašnjavanja stanja s obzirom na sadržaj zahtjeva za revizijom i radi pronalaženja uzajamno prihvatljivog rješenja. Međutim, Komisija nije primila nikakav odgovor Vlade Indije s obzirom na ovu ponudu za konzultacijama.

         4.   Pokretanje revizije nakon isteka mjere

               (7)

               Nakon što je utvrdila, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju pokretanja revizije nakon isteka mjera, Komisija je 24. veljače 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listi Europske unije
                   (12) („obavijest o pokretanju postupka”), najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

         5.   Usporedni ispitni postupak

               (8)

               Dana 24. veljače 2012. Komisija je također otvorila reviziju antidampinških mjera koje su na snazi za uvoz PET-a podrijetlom iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajlanda i Tajvana (13) prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009.

         6.   Ispitni postupak

   6.1   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

               (9)

               Ispitni vjerojatnosti nastavka ili ponovnog subvencioniranja odnosio se na razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje relevantnih trendova za ocjenu vjerojatnosti nastavka ili ponovne štete trajalo je od 1. siječnja 2008. do kraja RRIP-a (u daljnjem tekstu: „razmatrano razdoblje”).

         6.2.   Dotične stranke u ispitnom postupku

               (10)

               Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, uvoznike, poznate dotične korisnike i predstavnike dotične zemlje o pokretanju revizije nakon isteka mjera.

               (11)

               Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoja stajališta u pisanom obliku i zahtijevati saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile i pokazale da postoje posebni razlozi za njihovo saslušanje, saslušanje je odobreno.

               (12)

               S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika u Indiji kao i proizvođača i uvoznika u Uniji smatralo se prikladnim ispitati mogućnost korištenja uzorka u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti hoće li uzorak biti potreban i, ako je potreban, odabrati uzorak, zatraženo je da se proizvođači izvoznici i nepovezani uvoznici jave u roku od 15 dana od pokretanja djelomične revizije i da Komisiji dostave potrebne podatke iz Obavijesti o pokretanju postupka.

               (13)

               Sedam proizvođača izvoznika odgovorilo je na zahtjev u vezi s uzorkom i izrazilo spremnost surađivati u revizijskom ispitnom postupku. Na toj je osnovi odabran uzorak od triju proizvođača izvoznika na temelju obujma izvoza u Uniju. Na ovaj uzorak nije bilo primjedaba ni proizvođača iz uzorka, proizvođača koji nisu bili obuhvaćeni uzorkom niti nadležnih indijskih tijela.

               (14)

               Upitnici su poslani trima proizvođačima izvoznicima iz uzorka te su odgovori primljeni od svih. Međutim, putem odgovora na upitnik jednog indijskog proizvođača iz uzorka otkriveno je da je izvozio neznatne količine dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a i da stoga nije relevantan za izračun stopa subvencioniranja za to trgovačko društvo. Obavljene su posjete radi provjere kod dvaju preostalih proizvođača izvoznika koja su predstavljala ukupno 99 % ukupnog uvoza prema obujmu iz Indije u Uniju tijekom RRIP-a.

               (15)

               Nakon objave osnovnih činjenica i razmatranja („objava”) jedan je indijski proizvođač koji je surađivao u ispitnom postupku zatražio izračun marže subvencioniranja. U tom je smislu potvrđeno da je uvoz tog trgovačkog društva beznačajan i da stoga nije imao utjecaja na utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponovnog subvencioniranja u ovoj reviziji nakon isteka mjera. Stoga je taj zahtjev odbačen.

               (16)

               U obavijesti o pokretanju ispitnog postupka Komisija je najavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača Unije. Uzorak se sastojao od četiriju trgovačkih društava od trinaest proizvođača Unije koji su bili poznati prije pokretanja ispitnog postupka, odabranih na temelju najvećeg reprezentativnoga obujma proizvodnje i prodaje koji se može razumno ispitati tijekom raspoloživog vremena. Uzorak je predstavljao više od 50 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije i prodaja tijekom RRIP-a. Pozvane su zainteresirane stranke kako bi imale uvid u predmet i dale primjedbe na primjerenost tog odabira u roku od 15 dana od dana objave obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile i pokazale da postoje posebni razlozi za njihovo saslušanje, saslušanje je odobreno.

               (17)

               Neke su zainteresirane stranke imale primjedbe u vezi odabira uzorka proizvođača Unije. Tvrdile su da: i. Komisija ne treba odabrati uzorkovanje, posebno jer se uzorkovanje nije koristilo u prethodnim ispitnim postupcima; ii. metoda korištena za odabir uzorka osporavana je na temelju činjenice da „brka tri različita koraka”, to jest standardni postupak, definiciju industrije Unije i uzorkovanje, iii. privremeni uzorak je utvrđen na temelju netočne i nepotpune informacije; iv. odabrani privremeni uzorak nije reprezentativan jer uključuje subjekte, a ne skupine; tvrdilo se također i da uključena trgovačka društva koja su u jednom slučaju išla putem nedavne prodaje imovine ili u drugom slučaju imaju povezane prodaje umanjuju reprezentativnost uzorka.

               (18)

               Argumenti stranaka razmotreni su na sljedeći način:

                           —

                           Odluka o korištenju uzorka proizvođača Unije donosi se za svaki pojedinačni slučaj, ovisno o posebnim okolnostima svakog slučaja, a članak 22. stavak 6. Osnovne uredbe ne uređuje korištenje uzorka za određivanje štete u kontekstu revizije nakon isteka mjere. Za razliku od prethodnih ispitnih postupaka kada je bilo moguće provesti ispitni postupak za sva trgovačka društva koja su istupila i surađivala Komisija je smatrala da u ovoj reviziji, s obzirom na velik broj trgovačkih društva svi proizvođač Unije ne mogu biti razumno ispitani u raspoloživom vremenu i da su stoga zadovoljeni uvjeti članka 27.

                           —

                           Komisija nije „pobrkala” standardni postupak, utvrđivanje industrije Unije i odabir privremenog uzorka jer su ti koraci ostali neovisni jedan o drugome i o svakom se posebno odlučivalo. Potvrđeno je u kojem je stupnju korištenje podataka o proizvodnji i prodaji koje su dostavili proizvođači Unije u kontekstu standardne procedure utjecalo na reprezentativnost uzorka.

                           —

                           Uzorak je utvrđen na temelju raspoloživih informacija u vrijeme odabira u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. Reprezentativnost uzorka je revidirana nakon primljenih primjedaba stranaka o podacima specifičnih trgovačkih društava. Nijedna od primljenih primjedaba nije se smatrala opravdanom.

                           —

                           Kako propisuje članak 27. Osnovne uredbe, uzorak je utvrđen da bi predstavljao najveći reprezentativni obujam proizvodnje i prodaje koja se može razumno ispitati u raspoloživom vremenu. Subjekti koji su pripadali većoj skupini i za koje je utvrđeno da posluju neovisno od drugih društava kćeri iste grupacije smatralo se da su reprezentativni za industriju Unije pa stoga nije postojala potreba za ispitivanjem cijele grupacije na konsolidiranoj osnovi. Istodobno trgovačka su društva bila u uzorku kao gospodarski subjekti, čime je osigurana provjera svih relevantnih podataka. Nadalje, prodaje imovine i postojanje povezanih prodaja bile su dio karakteristika sektora u razmatranom razdoblju i stoga se nijedan od tih elemenata nije razmatrao kako ne bi umanjio reprezentativnost sektora.

               (19)

               Nakon objave stranke su ponovile spomenute argumente koji su već obrazloženi.

               (20)

               U obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je uzorkovanje nepovezanih uvoznika. Nijedan od dvadeset i četiri nepovezana uvoznika nije surađivao u ovom ispitnom postupku.

               (21)

               Stupilo se je u kontakt sa svih pet poznatih dobavljača sirovine nakon pokretanja postupka koji su primili odgovarajuće upitnike. Dva su dobavljača istupila i odgovorila na upitnik.

               (22)

               Stupilo se je u kontakt sa svim poznatim korisnicima i udruženjima korisnika nakon pokretanja postupka. Sedamnaest korisnika dostavilo je odgovore na upitnik. Javilo se dvadeset udruženja korisnika iz 16 država članica i dostavilo podatke.

         7.   Provjera primljenih informacija

               (23)

               Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala neophodnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponovnog subvencioniranja te nastale štete i interesa Unije. Posjete radi provjere obavljene su u prostorima Vlade Indije u Delhiju i sljedećih zainteresiranih stranaka:

                           (a)

                              Proizvođača izvoznika

                                       —

                                       Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kolkata, Indija;

                                       —

                                       Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indija;

                           (b)

                              proizvođača Unije

                                       —

                                       Indorama Polymers Europe, UAB, Nizozemska;

                                       —

                                       Equipolymers, Italija, Njemačka;

                                       —

                                       Neo Group, UAB, Litva;

                                       —

                                       Novapet SA, Španjolska;

                           (c)

                              Korisnika u Uniji

                                       —

                                       Coca-Cola Europe, Belgija;

                                       —

                                       Nestle Waters France, Francuska.

         B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   1.   Dotični proizvod

               (24)

               Dotični proizvod u ovoj reviziji isti je kao i proizvod u početnom ispitnom postupku, to jest PET s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, podrijetlom iz Indije. Trenutno se može razvrstati u CT u tarifni broj 3907 60 20.

         2.   Istovjetni proizvod

               (25)

               Kao u početnom ispitnom postupku i u revizijskim je ispitnim postupcima utvrđeno da dotični proizvod, tj. PET proizveden i stavljen na domaće tržište u dotičnoj zemlji i PET kojega su proizveli i prodali proizvođači Zajednice imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva i korisnike. Oni se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 2. stavka c. Osnovne uredbe.

         C.   VJEROJATNOST NASTAVLJANJA ILI PONOVNOG SUBVENCIONIRANJA

   1.   Uvod

               (26)

               Na temelju podataka sadržanih u zahtjevu za revizijom i odgovora na upitnik Komisije, ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju odobravanje subvencija.

                              Programi na cijelom državnom području

                                       (a)

                                       Program prava na povrat carinskih pristojbi - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)

                                       (b)

                                       Program povrata carine - Duty Drawback Scheme (DDS)

                                       (c)

                                       Program ciljanog tržišta - Focus Market Scheme (FMS)

                                       (d)

                                       Program ciljanog proizvoda - Focus Product Scheme (FPS)

                                       (e)

                                       Kredit za statusnog nositelja potpore (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS”)

                                       (f)

                                       Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme („AAS”)

                                       (g)

                                       Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)

                                       (h)

                                       Posebne gospodarske zone - Special economic zones/Izvozno orijentirane jedinice - Export oriented units (SEZ/EOU)

                                       (i)

                                       Program izvoznoga kreditiranja - Export Credit Scheme - (ECS)

                                       (j)

                                       Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak - Income Tax Exemption Scheme (ITES)

                              Regionalni programi

                                       (k)

                                       Programi potpora Zapadnog Bengala - West Bengal Incentive Scheme (WBIS)

                                       (l)

                                       Program Vlade Gujarata za poticanje kapitalnih ulaganja - Capital investment incentive scheme of the Government of Gujarat

                                       (m)

                                       Program poticanja Gujarata na porez na promet (GSTIS)

                                       (n)

                                       Program izuzeća pristojbe na električnu energiju Gujarata (GEDES)

                                       (o)

                                       Paket programa poticaja (PSI) Vlade Maharaštra

               (27)

               Programi navedeni u točkama (a) i od (c) do (h) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (Razvoj i reguliranje) 1992. (br. 22. iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima „Vanjska trgovinska politika” koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito unosi najnovije podatke. Dokument relevantan za vanjsku trgovinsku politiku tijekom RRIP-a ovog ispitnog postupka je „Vanjska trgovinska politika 2009.–2014.” (‚FTP 09-14’). Nadalje, Vlada Indije također je utvrdila postupke koji uređuju FTP 09-14 u Priručniku o postupcima, svezak I. (HOP I 09-14). Priručnik o postupcima također se redovito dopunjava.

               (28)

               Program koji je naveden u točki (b) gore temelji se na odjeljku 75. Carinskog zakona iz 1962., na odjeljku 37. Zakona o središnjem posebnom porezu iz 1944., na odjeljku 93A i 94 Financijskoga zakona iz 1994. i na carinskim stopama, središnjim stopama posebnih poreza i pravilima povrata carina iz 1995. Stope povrata carina objavljuju se redovito, stope koje se primjenjuju na RRIP su stope primjenljive na svu industriju (AIR) Povrata 2011-12. koje su objavljene u obavijesti br. 68/2011 carine (N.T.) od 22. rujna 2011. Program povrata carina također se naziva i program otpusta carina u poglavlju 4. FTP-a 2009-2014.

               (29)

               Program definiran u gornjoj točki i. temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o reguliranju banaka iz 1949., koji dozvoljava banci Reserve Bank of India („RBI”) da daje komercijalnim bankama naloge u vezi s kreditiranjem izvoza.

               (30)

               Program naveden u gornjoj točki (j) temelji se na Zakonu o porezu na dohodak iz 1961. godine, koji se mijenja godišnje Zakonom o financijama.

               (31)

               Programom navedenim u gornjoj točki (k) upravlja Vlada Zapadnog Bengala i naveden je u obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije Vlade Zapadnog Bengala i zamijenjen Obaviješću br. 134-CI/O/Incentive/17/03/I od 24. ožujka 2004.

               (32)

               Programom navedenim u gornjoj točki (l) upravlja Vlada Gujarata i on se temelji na politici poticanja industrije Gujarata.

               (33)

               Programom navedenim u gornjoj točki (m) upravlja Vlada Gujarata i on se temelji na politici poticanja industrije Gujarata.

               (34)

               Program naveden u gornjoj točki (n) temelji se na Zakonu o porezu na električnu energiju Bombaja iz 1958.

               (35)

               Programom navedenim u gornjoj točki (o) upravlja država Maharaštra i temelji se na rezolucijama Vlade Maharaštra, Odjelima za industrije, energetiku i rad.

               (36)

               Ispitni su postupci otkrili da su tijekom RRIP-a sljedeći programi donijeli korist proizvođačima izvoznicima iz uzorka s obzirom na dotični proizvod:

                              Programi na cijelom državnom području

                                       (a)

                                       Program prava na povrat carinskih pristojbi - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)

                                       (b)

                                       Program povrata carine - Duty Drawback Scheme (DDS)

                                       (c)

                                       Program ciljanog tržišta - Focus Market Scheme (FMS)

                                       (d)

                                       Kredit za statusnog nositelja potpore (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS”)

                                       (e)

                                       Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme („AAS”)

                              Regionalni programi

                                       (f)

                                       Programi potpora Zapadnog Bengala - West Bengal Incentive Scheme (WBIS)

         2.   Program prava na povrat carinskih pristojbi - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)

   (a)   Pravna osnova

               (37)

               Detaljan opis DEPBS-a sadržan je u stavku 4.3. FTP za 09-14kao i u poglavlju 4. HOP-a I. za 09.-14.

         (b)   Uvjeti za pristup

               (38)

               Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.

         (c)   Praktična primjena

               (39)

               Izvoznik se može prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovom programu. Takve su stope DEPBS-a odredile indijske vlasti za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju na temelju Standardnih ulazno-izlaznih normi (Standard Input Output Norms - SION-a), uzimajući u obzir predviđeni sadržaj uvoznih ulaznih materijala u izvoznom proizvodu i carine na takav predviđeni sadržaj uvoza, bez obzira na to jesu li uvozne carine bile doista plaćene ili nisu. Stopa DEPBS-a za dotični proizvod tijekom RRIP-a ovog ispitnog postupka iznosila je 8 % vrijednosti, podložno vrijednosti kapitala od 5,8 INR (indijskih rupija)/kg.

               (40)

               Da bi ispunjavalo uvjete za olakšice prema ovome programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U doba izvozne transakcije, izvoznik mora indijskim vlastima dati deklaraciju u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpremanja, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, inter alia, sadržava iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za tu izvoznu transakciju. U to vrijeme, izvoznik zna koliku će olakšicu primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a. Relevantna stopa DEPBS-a za izračun olakšice je ona koja se primjenjivala u vrijeme kada je bila izdana izvozna deklaracija.

               (41)

               Utvrđeno je da je, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, kredite DEPBS-a moguće uknjižiti u komercijalne račune, na obračunskoj osnovi kao dohodak nakon ispunjenja izvozne obveze. Takvi se krediti mogu koristiti za plaćanje carina za naknadne uvoze bilo koje robe, osim osnovnih sredstava i roba s uvoznim ograničenjima. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije koristiti. Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseci od dana izdavanja.

               (42)

               Zahtjeve za kredite DEPBS-a popunjava se elektronski i mogu pokriti neograničeni broj izvoznih transakcija. Rok za podnošenje zahtjeva je 3 mjeseca nakon izvoza, ali kako je jasno predviđeno poglavljem 9.3. HOP-a I. za 2004.–2009., zahtjevi primljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz uvođenje manje novčane kazne (tj. 10 % prava).

               (43)

               Utvrđeno je da su oba trgovačka društva iz uzorka koristila ovaj program tijekom prva tri kvartala RRIP-a.

         (d)   Zaključci o DEPBS-u

               (44)

               DEPBS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kreditom DEPBS-a izvoznik ostvaruje korist, jer poboljšava likvidnost trgovačkog društva.

               (45)

               Nadalje, DEPBS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.

               (46)

               Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke i. Priloga I. te priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za olakšice DEPBS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, ipak imaju pravo na olakšice od DEPBS-a.

         (e)   Ukidanje DEPBS-a i prelazak na DDS

               (47)

               Putem Javne obavijesti br. 54. (RE-2010)/2009.-2014. od 17. lipnja 2011., DEPBS je produžen posljednji puta za tri mjeseca čime je njegova primjenljivost produžena do 30. rujna 2011. Kako nakon toga nije objavljeno produženje, DEPBS je stvarno nakon 30. rujna 2011. povučen. Iz tog je razloga potrebno provjeriti jesu li mjere mogle biti uvedene s obzirom na članak 15. stavak 1. Osnovne uredbe.

               (48)

               Vlada Indija objasnila je Komisiji da nakon povlačenja programa DEPBS-a trgovačka društva mogu izabrati druge programe izuzimanja/odgode carina koji su definirani u poglavlju 4. FTP-a 09-14, to jest Programa po prethodnom odobrenju (AAS) i Programa povrata carine (DDS).

               (49)

               U ispitnom je postupku otkriveno da su oba trgovačka društva iz uzorka počela koristiti DDS odmah nakon što je DEPBS povučen. Potrebno je navesti da je DDS uveden 1995. i da je usporedno s DEPBS-om postojao tijekom tri prva kvartala RRIP-a i tijekom više godina prije RRIP-a. Izvoznici su međutim mogli koristiti DDS i DEPBY istodobno za iste izvoze. Tijekom prva tri kvartala RRIP-a, stopa DDS-a iznosila je 2,2 % podložno vrijednosti kapitala od 1,5 INR (indijskih rupija)/kg, što je DDS činilo manje izdašnim i stoga manje privlačnim od DEPBS-a. Mora se navesti da je Vlada Indije poduzela korake kako bi osigurala nesmetani prijelaz s DEPBS-a na DDS, a što je vidljivo iz cirkulara br. 42/2011 - carina od 22. rujna 2011. U tom je cirkularu objašnjeno da „program povrata [carina] za godinu uključuje stavke koje su do sada bile pod DEPB[S] programom”. Isti cirkular navodi da je za sektore koji posluju prema DEPBS-u „odlučeno da se provede nesmetani prelazak za stavke u tim sektorima dok se iste inkorporiraju u program povrata. U tranzicijskom razdoblju te će stavke u manjoj mjeri biti snižene u odnosu na stope DEPB[S]-a u iznosu od 1 % do 3 % za većinu stavaka”. Drugim riječima, cirkular navodi da su stope povrata carine na snazi s učinkom od 1. listopada 2011. utvrđene kako bi im se dodijelila slična korist kao povučeni DEPBS.

               (50)

               Od 1. listopada 2011. stopa DDS-a primjenljiva na dotični proizvod povećana je s 2,2 % na 5,5 % FOB vrijednosti i povezana vrijednost kapitala narasla je s 1,5 INR/kg na 5,5 INR/kg. Utvrđeno je da je ova nova stopa odobravala slične razine subvencioniranja kao i DEPBS do 30. rujna 2011. sa stopom od 8 % i kapitalnom vrijednošću od 58 INR/kg. U službi cijena PET-a koje su prevladavale tijekom RRIP-a, kapitalna vrijednost DEPBS-a općenito se primjenjivala i rezultirala teoretskom koristi od 4,64 INR/kg ili 5,8 %. U slučaju DDS-a kapitalna vrijednost nije bila primjenljiva tako da je teoretska korist iznosila 5,5 %.

               (51)

               U ispitnom je postupku potvrđeno obrazloženje iz prethodne uvodne izjave. Prosječna godišnja marža subvencioniranja trgovačkih društava iz uzorka iznosila je 5,5 % za DEPB i 6 % za DDS.

               (52)

               Usporedba oba programa pokazuje i da oni dijele brojna obilježja u provedbi.

               (53)

               Gornje uvodne izjave (47), (48) do (51) pokazuju da se korist od DEPBS-a nastavlja bez prekida i gotovo na istoj razini iako je program povučen što omogućava nesmetani prelazak na program oslobađanja od carina. Slijedom toga zaključuje se da subvencije nisu povučene u smislu članka 15. stavka 1. i da se protiv DEPBS-a predstavlja program protiv kojega se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

               (54)

               Nakon objave osnovnih činjenica i razmatranja jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je DEPBS bio povučen i da se stoga protiv tog programa ne mogu uvesti kompenzacijske mjere. U odgovoru na ovu tvrdnju napominje se, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (47), da je DEPBS prestao 30. rujna 2011. Međutim subvencioniranje je nastavljeno i izvoznici imaju mogućnost kao alternativu DEPBS-u podnijeti zahtjev i primiti korist prema npr. DDS-u ili AAS-u. Stoga je taj zahtjev odbačen.

         (f)   Izračun iznosa subvencije

               (55)

               U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti mjere izračunan je u smislu koristi koju je ostvario primatelj, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija prema ovom programu. U tom je trenutku Vlada Indije obvezna odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, inter alia, naveden iznos kredita DEPBS-a koji se treba odobriti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. U smislu navedenog smatra se prikladnim ocijeniti korist od DEPBS-a kao zbroj kredita zarađenih na realiziranim izvoznim transakcijama prema ovom programu tijekom RRIP-a.

               (56)

               U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencija dodijeljen je prema ukupnom izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (57)

               Na temelju navedenoga, stope subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za trgovačka društva iznosila su 3,78 % i 4,42 %.

         3.   Program povrata carine - Duty Drawback Scheme (DDS)

   (a)   Pravna osnova

               (58)

               Detaljan opis DDS-a sadržan je u Carini & Središnjim stopama posebnih poreza i Pravilima povrata carina iz 1995. kako su izmijenjena naknadnim obavijestima.

         (b)   Uvjeti za pristup

               (59)

               Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.

         (c)   Praktična primjena

               (60)

               Prihvatljivi izvoznik može se prijaviti za iznos povrata koji se izračunava kao postotak FOB vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovome programu. Takve je stope povrata odredila Vlada Indije za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. Određuju se na osnovi prosječne količine ili vrijednosti materijala koji se koriste kao ulazni materijali u proizvodnji proizvoda i prosječni iznos plaćene carine na ulazne materijale. Primjenjuju se bez obzira na to jesu li uvozne pristojbe stvarno bile plaćene ili nisu. Stopa DDS-a za dotični proizvod tijekom RRIP-a iznosila je 5,5 % vrijednosti FOB, podložno vrijednosti kapitala od INR (indijskih rupija)/5,5/kg.

               (61)

               Da bi ispunjavalo uvjete za olakšice prema ovome programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U trenutku kada su podaci o isporuci uneseni u carinski server (ICEGATE), navodi se podatak da se izvoz vrši prema DDS-u i iznos DDS-a se neopozivo fiksira. Nakon što brodarsko društvo uspostavi opći izvozni manifest (Export General Manifest - EGM) i carinska služba uspješno usporede taj dokument s podacima iz popisa ukrcane robe, ispunjeni su svi uvjeti kojima se odobrava plaćanje iznosa povrata bilo izravnim plaćanjem na bankovni račun izvoznika ili mjenicom.

               (62)

               Izvoznik treba dostaviti i dokaz realizacije izvozni prihoda putem bankovnog certifikata o realizaciji (Bank Realisation Certificate - BRC). Taj se dokument može dostaviti nakon što je iznos povrata plaćen, a Vlada Indije pokrit će plaćeni iznos i ako izvoznik ne podnese BRC u zadanom roku.

               (63)

               Iznos povrata može se koristiti u bilo koju svrhu.

               (64)

               Utvrđeno je da je, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, iznos povrata carina moguće uknjižiti u komercijalne račune, na obračunskoj osnovi kao dohodak nakon ispunjenja izvozne obveze.

               (65)

               Utvrđeno je da su trgovačka društva iz uzorka koristila DDS tijekom zadnjeg kvartala RRIP-a.

         (d)   Zaključak o DDS-u

               (66)

               DDS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Iznos povrata carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije. Nadalje, iznosom povrata carine izvoznik ostvaruje korist jer to poboljšava njegovu likvidnost.

               (67)

               Nadalje, DDS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.

               (68)

               Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi.

               (69)

               Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke i. Priloga I. te priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za olakšice DDS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, ipak imaju pravo na olakšice od DDS-a.

               (70)

               To potvrđuje cirkular Vlade Indije br. 24/2001 koji jasno navodi da „[stope povrata carine] nisu u vezi sa stvarnom potrošnjom ulaznih materijala i stvarnom pojavom na ulaznim materijalima određenog izvoznika ili određenih pošiljaka […]” i savjetuje regionalna tijela da „ne trebaju inzistirati na dokazivanju stvarne carine za uvezene ili domaće ulazne materijale od strane lokalnih formacija zajedno s [zahtjevom za povratom] kojega podnesu izvoznici”.

               (71)

               S obzirom na navedeno, zaključuje se da se protiv programa DDS mogu uvesti kompenzacijske mjere.

         (e)   Izračun iznosa subvencije

               (72)

               U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti mjere izračunan je u smislu koristi koju je ostvario primatelj, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija prema ovom programu. U tom trenutku, Vlada Indije obvezna je isplatiti iznos povrata, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, inter alia, naveden iznos povrata koji se treba odobriti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. U smislu navedenog smatra se prikladnim ocijeniti korist od DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih na realiziranim izvoznim transakcijama prema ovom programu tijekom RRIP-a.

               (73)

               U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencija dodijeljen je prema ukupnom izvoznom prometu od prodaje predmetnog proizvoda tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (74)

               Na temelju navedenoga, stope subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za trgovačka društva iz uzorka iznosile su 1,65 % i 1,32 %.

         4.   Program ciljanog tržišta - Focus Market Scheme (FMS)

   (a)   Pravna osnova

               (75)

               Detaljan opis FMS-a sadržan je u stavku 3.14 FTP za 09-14, kao i u poglavlju 3.8 HOP-a I. za 09.-14.

         (b)   Uvjeti za pristup

               (76)

               Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.

         (c)   Praktična primjena

               (77)

               Prema ovom programu, izvozi svih proizvoda u zemlje navedene u tablicama 1. i 2. Dodatka 37.(C) HOP-a I. 09-14 ostvaruju pravo na kredit za carinu u iznosu od 3 % FOB vrijednosti. Od 1. travnja 2011. izvozi svih proizvoda u zemlje navedene u tablici 3. Dodatka 37.(C) („Posebna ciljana tržišta”) ostvaruju pravo na kredit za carinu u iznosu od 4 % FOB vrijednosti. Određene vrste izvoznih poslova isključene su iz programa, na primjer izvozi uvezenih roba ili prekrcanih roba, procijenjeni izvozi, izvozi usluge i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/jedinicama koje posluju za izvoz. Iz programa su isključene i određene vrste proizvoda, na primjer dijamanti, plemenite kovine, rude, žitarice, šećer i naftni proizvodi.

               (78)

               Krediti za carine FMS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja odgovarajućeg potvrda za pravo na kredit. Mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih ulaznih materijala ili roba uključujući i osnovna sredstva.

               (79)

               Potvrdu za pravo na kredit izdaje luka iz koje su se izvozi obavili i nakon realizacije izvoza ili otpremanja robe. Sve dok podnositelj zahtjeva nadležnim tijelima dostavlja svu odgovarajuću izvoznu dokumentaciju (kao na primjer izvozni nalog, račune, otpremnice, potvrde banke o realizaciji) Vlada Indije ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine.

               (80)

               Ustanovljeno je da su trgovačka društva iz uzorka koristila ovaj program tijekom RRIP-a.

         (d)   Zaključak o FMS-u

               (81)

               FMS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit FMS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kreditom FMS-a izvoznik ostvaruje korist jer poboljšava njegovu likvidnost.

               (82)

               Nadalje, FMS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.

               (83)

               Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke i. Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za olakšice FMS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, ipak imaju pravo na olakšice od FMS-a. Nadalje, izvoznik može koristiti kredite za carine FMS-a kako bi uveza osnovan sredstva iako u djelokrugu ovih dozvoljenih sustava povrata ne nalaze se osnovna sredstva, a kako je navedeno u Prilogu I., točki (i) Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznog proizvoda.

         (e)   Izračun iznosa subvencije

               (84)

               Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RRIP-a, a kako ju je uknjižio proizvođač izvoznik koji je surađivao, na obračunskoj osnovi kao dohodak u vrijeme izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao se prema izvoznom prometu tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (85)

               Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa tijekom RRIP-a za trgovačka društva iz uzorka iznosi 0,19 % i 0,87 %.

         5.   Kredit za statusnog nositelja potpore (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS”)

   (a)   Pravna osnova

               (86)

               Detaljan opis SHIS-a sadržan je u stavku 3.16 FTP za 09-14 kao i u poglavlju 3.10 HOP-a I. za 09.-14. Detaljni opis statusnih kategorija sadržan je u stavcima 3.10.1 do 3.10.4 FTP-a 09-14 i stavcima od 3.1 do 3.5 HOP-a I 09-14.

         (b)   Uvjeti za pristup

               (87)

               Proizvođači izvoznici ili trgovci izvoznici kojima je priznat takozvani status nositelja imaju uvjete za pristup ovom programu.

         (c)   Praktična primjena

               (88)

               Uvjete za pristup zadovoljava trgovac kao i izvoznici proizvođači. Ovisno o realizaciji izvoza tijekom tekuće godine i broj prethodnih godina podnositeljima zahtjeva dodjeljuje se jedan od sljedećih statusa: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.

               (89)

               Prema SHIS-u, nositelji statusa imaju pravo na kredit iznosu koji je jednak 1 % FOB vrijednosti izvoza u sektorima koji su navedeni u stavku 3.16.4 FTP-a 09-14., tj. sektor kože (isključujući gotovu kožu), tekstila i jute, ručni radovi, sektor inženjerstva (isključujući neke podsektore), plastika i osnovne kemikalije (isključujući farmaceutske proizvode). Te proizvode, koji su neka vrsta plastike, pokriva program.

               (90)

               SHIS krediti nisu prenosivi i moraju se koristiti za plaćanje uvozne carine za osnovna sredstva koja se koriste za proizvodnju proizvoda koji ulaze u neki od pokrivenih sektora.

               (91)

               U slučaju da je podnositelj zahtjeva koristio EPCG program nulte stope carine tijekom godine, on ne ispunjava uvjete za pristup SHIS-u za izvoz iste godine.

               (92)

               Program je uveden 2009. godine za izvoze realizirane tijekom 2009.-2010. i 2010.-2011. te je produživao na godišnjoj osnovi od tada. Zadnjim produženjem (cfr. notifikacija br. 07/2012 - Carina od 9. ožujka 2012.) valjanost programa produžena je do 31. ožujka 2013.

               (93)

               Utvrđeno je da je, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, iznos SHIS kredita moguće uknjižiti u komercijalne račune, na obračunskoj osnovi kao dohodak nakon ispunjenja izvozne obveze.

               (94)

               U ispitnom je postupku otkriveno da je jedno trgovačko društvo iz uzorka koristilo ovaj program tijekom RRIP-a dok drugo nije zadovoljavalo uvjete zbog odredbi koje su opisane u uvodnoj izjavi (90).

         (d)   Zaključak o SHIS-u

               (95)

               SHIS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit SHIS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kreditom SHIS-a izvoznik ostvaruje korist, jer poboljšava njegovu likvidnost.

               (96)

               Nadalje, SHIS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.

               (97)

               Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Kredit se može eventualno koristiti za plaćanje uvoznih carina za osnovna sredstva koja ne ulaze u djelokrug dozvoljenih sustava povrata, a kako je navedeno u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznog proizvoda.

         (e)   Izračun iznosa subvencije

               (98)

               Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RRIP-a, a kako ju je uknjižio proizvođač izvoznik koji je surađivao, na obračunskoj osnovi kao dohodak u vrijeme izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao se prema izvoznom prometu tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (99)

               Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa tijekom RRIP-a za jedinog proizvođača koji je koristio taj program iznosi 1 %.

         6.   Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)

   (a)   Pravna osnova

               (100)

               Detaljan opis EPCGS-a sadržan je u poglavlju 5. FTP za 09-14 kao i u poglavlju 5. HOP-a I. za 09.-14.

         (b)   Uvjeti za pristup

               (101)

               Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga stekli su uvjete za ovaj program.

         (c)   Praktična primjena

               (102)

               Pod uvjetom da ima obvezu izvoza, trgovačko društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Programi predviđaju sniženu carinsku stopu za uvoz od 3 %, koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Kako bi se ispunila obveza izvoza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Prema FTP-u 09-14 osnovna se sredstva mogu uvesti po stopi carine od 0 % prema EPCGS-u, ali u tom slučaju vrijeme za realizaciju izvozne obveze je kraće.

               (103)

               Nositelj dozvole EPCGS također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata oslobođen od carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelju dozvole EPCGS.

         (d)   Zaključak o EPCGS-u

               (104)

               EPCGS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Sniženje pristojbe predstavlja financijski doprinos Vlade Indije budući da ta koncesija snižava prihode Vlade Indije od pristojbi koje bi inače bile naplaćene. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju likvidnost trgovačkog društva.

               (105)

               Osim toga, EPCGS de iure ovisi o realiziranom izvozu budući da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra specifičnim i subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.

               (106)

               EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u područje tih dozvoljenih sustava, kao što se navodi u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe, jer se ne koriste u proizvodnji izvoznih proizvoda.

         (e)   Izračun iznosa subvencije

               (107)

               Iznos subvencije bio je izračunan, u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno vrijeme amortizacije takvih osnovnih sredstava u predmetnoj industriji. Tako izračunani iznos, koji vrijedi za RRIP, prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi se odrazila puna vrijednost olakšice kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. Kada su dostavljeni opravdani zahtjevi, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe.

               (108)

               U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

               (109)

               Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa tijekom RRIP-a za trgovačka društva iz uzorka iznosi 0,55 % i 0,56 %.

         7.   Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme („AAS”)

               (110)

               Ustanovljeno je da je samo jedno trgovačko društvo iz uzorka koristilo ovaj program tijekom RRIP-a. Međutim, u ispitnom je postupku utvrđeno da je korist koju je koristilo trgovačko društvo neznatna pa stoga AAS nije više analiziran.

         8.   Program Zapadnog Bengala 1999. - West Bengal Incentive Scheme 1999. (WBIS 1999)

   (a)   Pravna osnova

               (111)

               Detaljan opis ovog programa kojega primjenjuje vlada Zapadnog Bengala (GOWB) naveden je u Obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije GOWB-a.

         (b)   Uvjeti za pristup

               (112)

               Trgovačka društva koja uspostavljaju nova industrijska postrojenja ili znatno proširuju postojeća industrijska postrojenja u zaostalim područjima ispunjavaju uvjete za dobivanje olakšica prema ovom programu. Međutim, postoji iscrpan popis industrija koje ne ispunjavaju uvjete (negativan popis industrija) koji sprečava da trgovačka društva u nekim područjima poslovanja koriste poticaje.

         (c)   Praktična primjena

               (113)

               Država Zapadnog Bengala industrijskim poduzećima koja ispunjavaju uvjete odobrava poticaje u obliku brojnih povlastica, uključujući otpust središnjeg poreza na promet (CST) i središnjeg poreza na promet (CENVAT) gotovih proizvoda kako bi potaknula industrijski razvitak gospodarski zaostalih državnih područja.

               (114)

               Prema ovom programu, trgovačka društva moraju ulagati u zaostala područja. Ta su područja, koja predstavljaju određene teritorijalne jedinice Zapadnog Bengala, raspoređena prema gospodarskom razvitku u različite kategorije, a razvijena su područja istodobno isključena iz primjene programa poticaja. Glavni kriterij za utvrđivanje iznosa poticaja je veličina ulaganja i područje u kojem je poduzeće smješteno ili će biti smješteno.

               (115)

               Ustanovljeno je da je jedno trgovačko društvo iz uzorka koristilo ovaj program tijekom RRIP-a.

         (d)   Zaključak

               (116)

               Ovaj program predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. On predstavlja financijski doprinos GOWB-a budući da dodijeljeni poticaji, u ovom slučaju CST izuzeće i CENVAT otpust, smanjuju prihod od poreza koji bi u protivnom dospio. Nadalje, ti poticaji trgovačkom društvu dodjeljuju korist jer poboljšavaju njegovu financijsku situaciju budući da porezi koji bi u protivnom dospjeli nisu plaćeni.

               (117)

               Nadalje, ovaj je program regionalno specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članak 4. stavka (3) Osnovne uredbe budući da je na raspolaganju samo određenim trgovačkim društvima koja su investirala u okviru određenih zemljopisnih područja u nadležnosti dotične države. On nije dostupan trgovačkim društvima smještenim izvan tih područja i osim toga, razina koristi je različita ovisno o dotičnom području.

               (118)

               Protiv WBIS-a 1999 mogu se stoga uvesti kompenzacijske mjere.

         (e)   Izračun iznosa subvencije

               (119)

               Iznos subvencije izračunan je na temelju iznosa poreza na promet i CENVAT na gotove robe koji bi uobičajeno dospio tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka, ali koji je ostao nenaplaćen prema ovom programu. Prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe, iznos subvencije (brojnik) zatim je dodijeljen prema ukupnom izvozu i domaćoj prodaji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik, jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama. Stopa primljene subvencije iznosila je 1,36 %.

         9.   Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti mjere

               (120)

               Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izražen ad valorem, za proizvođače izvoznike iz uzorka iznosi od 7,53 % i 8,17 %.

                           PROGRAM

                           DEPB

                           DDS

                           FMS

                           SHIS

                           EPCGS

                           PPZB

                           Ukupno

                           TRGOVAČKO DRUŠTVO

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           Dhunseri Petrochem & Tea Ltd

                           3,78

                           1,65

                           0,19

                           ništa

                           0,55

                           1,36

                           7,53

                           Reliance Industries Limited

                           4,42

                           1,32

                           0,87

                           1,0

                           0,56

                           ništa

                           8,17

         10.   Zaključci o vjerojatnosti nastavljanja ili ponovnog subvencioniranja

               (121)

               U skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je bi li istekom postojećih mjera dovelo do nastavljanja ili ponovnog subvencioniranja.

               (122)

               Kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama (26) do (118), utvrđeno je da su indijskih izvoznici dotičnog proizvoda nastavili tijekom RRIP-a koristiti subvencije indijskih vlasti protiv kojih se modu uvesti mjere.

               (123)

               Programi subvencija dodjeljuju stalne povlastice i ne postoji naznaka da bi te koristi mogle biti postupno ukinute u skoroj budućnosti. Osim toga, svaki izvoznik zadovoljava uvjete za pristup nekoliko programa subvencioniranja.

               (124)

               Ispitano je i bi li izvoz u Uniju, u slučaju da se mjere ukinu, bio značajan.

               (125)

               Indija je veliki proizvođač dotičnog proizvoda. Na temelje prikupljenih podataka tijekom ispitnog postupka, indijski proizvodni kapacitet od oko 700 000 – 900 000 tona tijekom RRIP-a i planovi proširenja narast će na ukupni kapacitet zemlje od 1 600 000-1 800 000 do 2014. Kao posljedica toga procjenjuje se da će kapacitet veći od domaćih potreba dostići oko 600 000-700 000 tona u 2014. što bi predstavljalo 21 - 25 % ukupne potrošnje Unije tijekom RRIP-a.

               (126)

               U tim okolnostima indijski proizvođači dotičnog proizvoda u velikoj mjeri ovise o izvoznim prodajama te postoji vjerojatnost da će se obujam izvoza u Uniju koji je već sada tijekom RRIP-a značajan povećati ako se mjere ukinu.

               (127)

               Jedan je proizvođač izvoznik izjavio da bi se dodatni kapaciteti trebali smanjiti nakon 2014. i da bi stoga situacija s dodatnim kapacitetima trebala biti samo privremena. Napominje se da navodno smanjenje dodatnih kapaciteta nakon 2014. u skladu s projekcijama izvješća tržišne inteligencije. Zaključeno je stoga da izjava nije takve naravi da bi izmijenila analizu s obzirom na razvoj dodatnih kapaciteta.

               (128)

               Nakon objave, proizvođač izvoznik tvrdio je da su značajni privremeni dodatni kapaciteti nastali zbog činjenice da općenito gledano rast proizvodnih kapaciteta može biti jedino velik zbog minimalne veličine modernih tvornica PET-a. Potrebno je napomenuti u odgovoru da su tijekom RRIP-a i godina koje su slijedile proširenja proizvodnih kapaciteta varirala od najmanje 150 000 do 200 000 tona. Zaključak je da pozivanje na ove razloge ne može jedino opravdati dodatne kapacitete raspoložive za izvoz kako je navedeno u uvodnoj izjavi (125). U svakom slučaju, u ovom kontekstu je razlog dodatnih raspoloživih kapaciteta za izvoz nebitan. Stoga je taj zahtjev odbačen.

               (129)

               Neke su stranke tvrdile da treće zemlje mogu apsorbirati dodatne raspoložive kapaciteti za izvoz koji se razvijaju u Indiji i da stoga Komisija nije ispravno procijenila dodatne raspoložive kapacitete za izvoz. Pretpostavka da bi bilo koji raspoloživi dodatni kapaciteti za izvoz biti usmjereni prema Europi nije ni na koji način uzeta u obzir. Stoga je taj zahtjev odbačen.

               (130)

               S obzirom na gore navedeno može se zaključiti da postoji vjerojatnost nastavka subvencioniranja.

         D.   DEFINICIJA INDUSTRIJE ZAJEDNICE

               (131)

               Istovjetan proizvod proizvodi 13 poznatih proizvođača u Uniji. Oni predstavljaju industriju Unije u smislu članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe, u daljnjem tekstu „industrija Unije”.

               (132)

               Dvanaest poznatih proizvođača Unije, koje predstavlja podnositelj zahtjeva u ovom slučaju, surađivalo je i dalo potporu ispitnom postupku. Jedan poznati proizvođač Unije nije surađivao u ovoj reviziji.

               (133)

               Sve raspoložive informacije o industriji Unije, kao što su odgovori na upitnik, Eurostat i zahtjev za reviziju, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije za RRIP.

               (134)

               Tržište PET-a u Uniji obilježeno je relativno velikim brojem proizvođača koji obično pripadaju većoj skupini uprava izvan Unije. Od 2000. do 2012. industrija PET-a u Uniji prošla je kroz nekoliko tranzicija. Tržište je u postupku konsolidacije s nekoliko nedavnih preuzimanja i zatvaranja. Novi proizvodi kao što je reciklirani PET i bio PET i dalje se razvijaju zajedno s relativno novim razvojem industrije recikliranja.

               (135)

               Nakon objave neke su stranke tvrdile da opis stanja industrije Unije nije točan jer je pet proizvođača činjenično pripadalo jednoj velikoj transnacionalnoj grupaciji, a druga su tri proizvođača bila povezana s trgovačkim društvima za ambalažu od PET-a. Nijedna od ovih činjenica nije u suprotnosti s opisom iz uvodne izjave (134) koja eksplicitno navodi da proizvođači Unije uobičajeno pripadaju većim grupacijama kako je objavljeno. Utjecaj ove koncentracije obrazložen je u nižoj uvodnoj izjavi (207) Procjena utjecaja vezanog tržišta analizirana je u uvodnim izjavama (202) do (204) niže.

               (136)

               Kako je navedeno gore, s obzirom na relativno velik broj proizvođača Unije koji su surađivali u ispitnom postupku odabran je uzorak od četiri proizvođača Unije koji predstavljaju 50 % proizvodnje i prodaje ukupne proizvodnje Unije istovjetnog proizvoda tijekom RRIP-a.

         E.   STANJE TRŽIŠTA UNIJE

   1.   Potrošnja u Uniji

               (137)

               Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, podacima o obuzmu uvoza koje je dostavio Eurostat i u vezi proizvođača Unije koji nisu surađivali u ispitnom postupku, procjena temeljem zahtjeva za revizijom.

               (138)

               Nakon početnog rasta u 2009. i 2010. potrošnja pokazuje lagani pad od 2 % tijekom RRIP-a u usporedbi s 2008., u ukupnom iznosu od 2.802 milijuna tona tijekom RRIP-a.

                  Tablica 1.

                  Potrošnja

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Obujam (tone)

                           Potrošnja

                           2 868 775

                           2 934 283

                           2 919 404

                           2 802 066

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              102

                              102

                              98

                                          Izvor:

                                       Odgovori na upitnik, Eurostat i revizijski zahtjev

         2.   Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Indije

               (139)

               Usprkos mjerama koje se provode uvoz iz Indije se više nego udvostručio tijekom promatranog razdoblja, s 46 313 tona u 2008. na 96 678 tona tijekom RRIP-a.

               (140)

               Indijski tržišni udio narastao je stoga s 1,6 % u 2008. na 3,5 % tijekom RRIP-a te postigao znatno višu razinu od tržišnog udjela utvrđenog tijekom zadnje revizije nakon isteka mjera (0,3 %).

               (141)

               Prosječna cijena tijekom RRIP-a iznosila je 1 285 EUR/toni. To pokazuje rast cijene od 22 % tijekom promatranog razdoblja koji je stečen tijekom RRIP-a nakon početnog pada od 21 % u 2009.

                  Tablica 2.

                  Uvozi iz Indije

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Obujam uvoza (tone) |

                           46 313

                           44 482

                           83 691

                           96 678

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              96

                              181

                              209

                           Prosječna cijena

                           1 054

                           834

                           1 031

                           1 285

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              79

                              98

                              122

                           Tržišni udio uvoza (%)

                           1,6

                           1,5

                           2,9

                           3,5

                                          Izvor:

                                       Eurostat

         3.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

   (a)   Uvoz iz Tajlanda, Tajvana, Malezije, Indonezije

               (142)

               Kako je navedeno gore usporedno uz ovaj ispitni postupak provedena je revizija antidampinških mjera nakon isteka u vezi uvoza iz Indije, Indonezije, Malezija, Tajvana i Tajlanda.

               (143)

               Uvoz iz Indonezije, Malezija, Tajvana i Tajlanda narastao je za 56 % tijekom promatranog razdoblja usprkos padu od 59 % do 2010. Ipak ukupni obujam uvoza ostao je ispod de minimis razine.

               (144)

               Odgovarajući tržišni udio rastao je sukladno tome s 0,7 % u 2008. na 1,1 % tijekom RRIP-a.

               (145)

               Prosječna cijena iznosila je 1 310/EUR/toni tijekom RRIP-a, 1,5 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije. To pokazuje rast cijene od 27 % tijekom promatranog razdoblja koji je stečen tijekom RRIP-a nakon početnog pada od 18 % u 2009.

                  Tablica 3.

                  Uvozi iz Indonezije, Malezije, Tajvana i Tajlanda

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz Indonezije, Malezije, Tajvana i Tajlanda (u tonama)

                           19 078

                           12 127

                           7 762

                           29 836

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              64

                              41

                              156

                           Obujam uvoza iz Indonezije, Malezije, Tajvana i Tajlanda (%)

                           0,7

                           0,4

                           0,3

                           1,1

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              62

                              40

                              160

                           Cijena uvoza (EUR/tone)

                           1 030

                           843

                           1 055

                           1 310

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              82

                              102

                              127

                                          Izvor:

                                       Eurostat

         (b)   Uvoz iz Kine, Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE), Irana i Pakistana

               (146)

               Uvoz iz ostalih trećih zemalja na koje se primjenjuju antidampinške mjere smanjio se za 69 % tijekom promatranog razdoblja nakon rasta od 49 % u 2009. Samo je uvoz iz Kine ostao stabilan.

               (147)

               Tržišni udio dotičnih zemalja smanjio se s 8,2 % u 2008. na 2,6 % tijekom RRIP-a, uključujući uglavnom UAE (1,7 % tijekom RRIP-a) i Kinu (0,6 % tijekom RRIP-a).

               (148)

               Prosječna cijena iznosila je 1258/EUR/toni tijekom RRIP-a, 5,5 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije. To pokazuje rast od 24 % tijekom promatranog razdoblja koji je stečen tijekom RRIP-a nakon početnog pada od 22 % u 2009.

                  Tablica 4.

                  Uvoz iz Kine, UAE, Irana i Pakistana

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz Kine, UAE, Irana i Pakistana (tone)

                           235 913

                           351 798

                           188 776

                           72 054

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              149

                              80

                           31

                           Tržišni udio uvoza iz Kine, UAE, Irana i Pakistana (%)

                           8,2

                           12,0

                           6,5

                           2,6

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              146

                              79

                              31

                           Cijena uvoza (EUR/tone)

                           1 016

                           789

                           949

                           1 258

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              78

                              93

                              124

                                          Izvor:

                                       Eurostat

         (c)   Uvoz iz ostalih trećih zemalja bez mjera

               (149)

               Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja na koje se nisu primjenjivale mjere, uključujući Oman, Južnu Koreju, Rusiju, Meksiko i Saudijsku Arabiju porastao je za 59 % u promatranom razdoblju nakon rasta od 71 % u 2009. Od 2009. do RRIP-a Oman je postao najveća zemlja izvoznik u Uniju.

               (150)

               Tržišni udio dotičnih zemalja narastao je s 9,7 % u 2008. na 15,8 % tijekom RRIP-a, uglavnom zbog dobivanja 4,3 % uvoza iz Omana. Tržišni udio Južne Koreje iznosio je 4 % tijekom RRIP-a, 5 % manje od najviše razine postignute 2009.

               (151)

               Prosječna cijena iznosila je 1 273/EUR/toni, 4,3 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije. To pokazuje rast od 10 % tijekom promatranog razdoblja koji je stečen 2010. i tijekom RRIP-a nakon početnog pada od 24 % u 2009. Prosječna cijena za uvoz iz Omana iznosila je 1 310/EUR/toni tijekom RRIP-a, 1,5 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije. Prosječna cijena za uvoz iz Južne Koreje iznosila je 1 294/EUR/toni, 2,7 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije.

                  Tablica 5.

                  Uvoz iz ostalih trećih zemalja

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja (tone)

                           279 188

                           478 570

                           469 753

                           442 692

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              171

                              168

                              159

                           Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja (%)

                           9,7

                           16,3

                           16,1

                           15,8

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              168

                              165

                              162

                           Cijena uvoza (EUR/tone)

                           1 156

                           879

                           997

                           1 273

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              76

                              86

                              110

                           Glavni izvoznici (tone)

                           Oman

                           0

                           52 632

                           95 646

                           120 286

                           Južna Koreja

                           177 341

                           254 451

                           183 801

                           114 346

                           Rusija

                           546

                           546

                           3

                           50 427

                           Meksiko

                           2 650

                           1 879

                           29 039

                           29 409

                           Saudijska Arabija

                           230

                           20 454

                           50 108

                           24 756

                           Ostali

                           98 422

                           148 609

                           111 156

                           103 468

                                          Izvor:

                                       Eurostat

         4.   Ekonomsko stanje industrije Unije

               (152)

               Prema članku 8. stavku 4. Osnovne uredbe ispitani su svi gospodarski čimbenici i indikatori koji utječu na stanje industrije Unije tijekom promatranog razdoblja.

               (153)

               Za potrebe analize štete, izračunani su indikatori štete na sljedeće dvije razine

                           —

                           makroekonomski indikatori (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, veličina marži subvencioniranja i oporavka od učinka prethodnog subvencioniranja) ocijenjeni su na razini proizvodnje cijele Unije za sve proizvođače Unije, na temelji prikupljenih informacija industrije Unije, revizijskog zahtjeva kao i javno dostupne statistike;

                           —

                           mikroekonomski indikatori (zalihe, prosječne jedinične cijene, plaće, profitabilnost, povrat od ulaganja, tijekovi novca, mogućnost povećanja kapitala i ulaganja) su izračunani za proizvođače Unije iz uzorka na temelju informacija koje su oni dostavili.

               (154)

               Jedan proizvođač Unije iz uzorka je promijenio proizvodne pogone u lipnju 2010. Te je pogone kupio drugi proizvođač iz Unije. Budući da je analiza makroekonomskih indikatora utemeljena na podacima koji su prikupljeni od svih proizvođača Unije, prodaja nije imala utjecaja na djelokrug ili pojedine indikatore analize štete.

               (155)

               Kao preliminarno stajalište analize treba objasniti da su na stanje tržišta Unije utjecali neki globalni gospodarski događaji krajem 2010. i početkom 2011., posebno na cijene i obujam prodaje istovjetnog proizvoda. U tom je razdoblju ponuda pamuka pala tako da je porasla potražnju za poliesterskim vlaknom na azijskom tržištu. PET i poliestersko vlakno u velikoj mjeri ovise o dotoku iste sirovine, to jest pročišćene tereftalne kiseline (PTA). Povećana potražnja za poliesternim vlaknom rezultirala je nedovoljnom opskrbom PTA, a zbog čega su porasle cijene PET-a. Budući da i proizvođači PET-a na Srednjem Istoku ovise o PTA-u iz Azije došlo je do naglog pada uvoza PET-a u Uniju. Istodobno, glavni dobavljači PTA u Uniji proglasili su višu silu što je rezultiralo dodatnim ograničenjima domaće proizvodnje PET-a.

         4.1   Komentari stranaka

               (156)

               Neke su stranke osporile valjanost analize štete tvrdeći da se ona temeljila na nedovoljnim informacijama, a što je utjecalo sa svoje strane na prava obrane zainteresiranih stranaka. Posebno su izneseni niže spomenuti argumenti.

               (157)

               Neke su stranke tvrdile da prikupljanje informacija od proizvođača Unije nije bilo u skladu s uputama za ispunjavanje upitnika koji je zahtijevao da podaci različitih trgovačkih društava ne budu spojeni. Tvrdilo se, stoga, da su prikupljeni podaci netočni i nepotpuni s obzirom na činjenicu da su brojevi iz izvješća spojeni za subjekt iz uzorka. Potrebno je napomenuti da su informaciju uredno prikupljene i provjerene na licu mjesta. Utvrđeno je da prikupljene informacije pružaju dovoljno primjerenu sliku industrije Unije i da je stoga gornji zahtjev potrebno odbaciti. Nakon objave stranke su ponovile svoj zahtjev. Nisu predstavile nove argumente ili dokaze. Iste stranke ponovile su svoj zahtjev da dostavljeni podaci jednog trgovačkog društva iz uzorka nisu potpuni jer da se ne odnose na cijelu grupaciju već na odabrani subjekt unutar grupacije. Na taj je komentar odgovoreno u fazi uspostavljanja uzorka kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi (18).

               (158)

               Iste su stranke tvrdile da Komisija pokušava ispraviti nedostatke prikupljenih informacija slanjem novog dodatnog upitnika. U tom je pogledu potrebno razjasniti da je Komisija stvarno poslala dodatne upitnike, ali da ih je dostavila samo proizvođačima Unije koji nisu bili u uzorku kako bi prikupila informacije o makroekonomskim indikatorima relevantnim za ocjenu štete i to učinjeno kako bi se nadopunila informacija koju su dostavili proizvođači Unije iz uzorka. Nakon objave neke su stranke ponovile zahtjev bez da su iznijele nove argumente ili predstavile nove dokaze. Zahtjev stranaka potrebno je stoga odbiti.

               (159)

               Osim toga, iste su stranke tvrdile da su informacije koje su dostavili proizvođači iz uzorka suprotne obvezama iz članka 29. Osnovne uredbe jer da su informacije koje po naravi nisu povjerljive bile predstavljene kao povjerljive informacije i da su one na taj način izuzete iz otvorenih predmeta. U tom se pogledu napominje da je informacija klasificirana kao ograničena u skladu sa zahtjevom stranke koja ju je dostavila. Na zahtjev stranaka ponovo je razmotren status povjerljivosti dostavljene informacije i, na odgovarajući način, informacija je ponovo klasificirana kao otvorena za uvid zainteresiranim strankama nakon što je primljena suglasnost dotičnih trgovačkih društava. I ovaj je zahtjev zato odbijen.

         4.2   Makroekonomski indikatori

   (a)   Proizvodnja

               (160)

               U skladu s gubitkom tržišnog udjela industrije Unije (objašnjeno u uvodnoj izjavi (164) niže) proizvodnja Unije smanjena je za 11 % od 2008. i RRIP-a. Pad proizvodnje Unije bio je prekinut jedino u 2010. kada je rastao u odnosu na 2009., ali je ipak ostao 4 % ispod razine iz 2008. Smanjivao se dalje tijekom RRIP-a.

                  Tablica 6.

                  Ukupna proizvodnja u Uniji

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Proizvodnja (tone)

                           2 327 169

                           2 107 792

                           2 239 313

                           2 068 717

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              91

                              96

                              89

                                          Izvor:

                                       Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev

         (b)   Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

               (161)

               Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za 23 % od 2008. do RRIP-a. Taj je trend vezan za zatvaranje nekoliko proizvodnih pogona koji je djelomično nadoknađen otvaranje novih tvornica.

               (162)

               Iskorištenost kapaciteta rasla je s 75 % u 2008. na 86 % tijekom RRIP-a. Povećanje iskorištenosti kapaciteta treba gledati u kontekstu pokušaja restrukturiranje industrije Unije što je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi (134).

                  Tablica 7.

                  Proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Proizvodni kapacitet (tone)

                           3 118 060

                           2 720 326

                           2 625 244

                           2 393 516

                              Indeks

                              100

                              87

                              84

                              77

                           Iskorištenost kapaciteta (%)

                           75

                           77

                           85

                           86

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              104

                              114

                              116

                                          Izvor:

                                       Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev

         (c)   Obujam prodaje

               (163)

               Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije slijedio je iste trendove kao i proizvodnja uz smanjenje od 6 % tijekom promatranog razdoblja.

                  Tablica 8.

                  Ukupna prodaja industrije Uniju u Uniji

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Prodaja (tone)

                           2 288 283

                           2 047 305

                           2 169 423

                           2 160 807

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              89

                              95

                              94

                                          Izvor:

                                       Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev

         (d)   Tržišni udio

               (164)

               Nakon početnog pada od 13 % u 2009., industrija Unije povratila je dio tržišnoj udjela koji su izgubili UAE, Južna Koreja, Iran i Pakistan usprkos rastu obujma uvoza iz Indija, Omana i ostalih trećih zemalja (Rusija, Meksiko i Saudijska Arabija) tijekom istog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije općenito gledajući pao je za 3 % tijekom promatranog razdoblja.

                  Tablica 9.

                  Tržišni udio industrije Unije

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Tržišni udio industrije Unije (%)

                           80

                           70

                           74

                           77

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              87

                              93

                              97

                                          Izvor:

                                       Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev i Eurostat

         (e)   Rast

               (165)

               Tržište je stagniralo tijekom promatranog razdoblja. Za industriju Unije nije došlo do rasta od kojeg bi mogla imati koristi, već naprotiv, usprkos naporima oko restrukturiranja, industrija Unije izgubila je daljnji udio na tržištu zbog rasta uvoza, posebno iz zemalja na koje se nisu primjenjivale nikakve mjere. Lagani pad potrošnje tijekom RRIP-a treba gledati u odnosu na privremeni nedostatak sirovine (PTA) u Uniji kao i na svjetskom tržištu.

         (f)   Zaposlenost i produktivnost

               (166)

               Razina zaposlenosti industrije Unije pokazuje pad od 41 % od 2008. do RRIP-a. Pad je bio stalan tijekom promatranog razdoblja uključujući 2010. kada je proizvodnja rasla (vidjeti gornju uvodnu izjavu 160.). U kontekstu rastuće produktivnosti ovaj je pad odraz pokušaja restrukturiranja velikog broja proizvođača Unije.

               (167)

               Proizvodnost radne snage industrije Unije, mjerena kao obujam proizvodnje (u tonama) po zaposleniku godišnje, rasla je za 50 % u promatranom razdoblju. To je odraz činjenice da je proizvodnja padala sporije od zaposlenosti i pokazatelj je veće učinkovitosti industrije Unije. To je posebno vidljivo u 2010. kada je proizvodnja rasla dok je razina zaposlenosti padala, a produktivnost je bila 37 % veća nego 2008.

                  Tablica 10.

                  Zaposlenost i produktivnost

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Broj zaposlenih

                           2 060

                           1 629

                           1 449

                           1 218

                              Indeks

                              100

                              79

                              70

                              59

                           Proizvodnost (tone/zaposleni)

                           1 130

                           1 294

                           1 545

                           1 698

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              115

                              137

                              150

                                          Izvor:

                                       Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev

         (g)   Veličina stvarne marže subvencioniranja

               (168)

               Što se tiče utjecaja industrije Unije na veličinu stvarne marže subvencioniranja indijskog uvoza, s obzirom na osjetljivost cijene na tržištu za taj proizvod, utjecaj se ne može smatrati zanemarivim. Potrebno je napomenuti da je indikator relevantniji u kontekstu vjerojatnosti ponavljanja analize štete. Ako bi se mjere ukinule, postoji vjerojatnost da bi se subvencionirani uvoz vratio u takvom obujmu i cijenama da bi utjecaj veličine marže subvencioniranja bio značajan.

         (h)   Oporavak od učinaka prethodnih subvencioniranja

               (169)

               Iako gornji indikatori pokazuju da se neki ekonomski indikatori za industriju Unije popravljaju od uvođenja konačnih kompenzacijskih mjera 2001., oni ipak potvrđuju da je industrija Unije još uvijek ranjiva.

         4.3   Makroekonomski indikatori

   (a)   Zalihe

               (170)

               Razina zaliha bila je 24 % veća tijekom RRIP-a u odnosu na razinu iz 2008. Međutim, zalihe su ostale na ranije utvrđenim razinama u odnosu na proizvodnju, to jest između 5 % i 6 %.

                  Tablica 11.

                  Zalihe

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Završne zalihe

                           51 495

                           54 808

                           54 314

                           64 069

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              106

                              105

                              124

                                          Izvor:

                                       Odgovori na upitnik

         (b)   Kretanje cijena

               (171)

               Što se tiče kretanja cijena, nakon početnog pada 2009. (– 16 %), do kojeg je došlo uglavnom zbog gospodarske krize, u 2010. cijene su se približile onima iz 2008. Uslijedio je nagli rast prosječne jedinične cijene tijekom RRIP-a, a što je dovelo do rasta tijekom promatranog razdoblja od 25 %.

               (172)

               Nagli porast cijene tijekom RRIP-a treba tumačiti u kontekstu neočekivanih kretanja na tržištu pamuka krajem 2010. i u prvom kvartalu 2011. Kako je navedeno (u gornjoj uvodnoj izjavi (155), rekordne cijene pamuka dovele su do prelaska na poliestersko vlakno koje koristi istu sirovinu kao PET. Povećana potražnja za sirovinom, posebno PTA-om izazvala je rast cijena PET-a u Aziji i na Srednjem Istoku s efektom prelijevanja cijene PET-a u Uniji. Porast cijena u Uniji u to vrijeme pojačan je kratkoročnim nedostatkom PTA-a u Uniji zbog prijavljene više sile jednog od proizvođača PTA-a u Uniji.

                  Tablica 12.

                  Jedinične prodajne cijene u Uniji

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Jedinične prodajne cijene u Uniji (EUR/tone)

                           1 066

                           891

                           1 045

                           1 330

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              84

                              98

                              125

                                          Izvor:

                                       Odgovori na upitnik

         (c)   Čimbenici koji utječu na prodajne cijene

               (173)

               Prodajne cijene PET-a obično slijede trendove cijena glavne sirovine za njegovu proizvodnju (uglavnom PTA-a i monoetilen glikola - MEG) koji čine do 90 % ukupne cijene PET-a. PTA je derivat ulja cijena kojega fluktuira na temelju cijene sirove nafte. To je razlog velike volatilnosti cijena PET-a.

               (174)

               Osim toga, PET se natječe za istu sirovinu s poliesterskim vlaknom, proizvodnja kojega se oslanja u istoj mjeri kao i PET na raspoloživost PTA. Budući da je poliestersko vlakno alternativa pamuku za tekstilnu industriju, i cijena PET-a je osjetljiva na kretanja na tržištu pamuka.

         (d)   Plaće

               (175)

               Prosječne su plaće pale za 7 % tijekom promatranog razdoblja. To se sniženje dogodilo tijekom RRIP-a i pojačalo produktivnost kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi (167).

                  Tablica 13.

                  Plaće

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Plaće (prosječne po osobi)

                           54 512

                           56 014

                           54 876

                           50 784

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              103

                              101

                              93

                                          Izvor:

                                       Odgovori na upitnik

         (e)   Profitabilnost i povrat od ulaganja

               (176)

               U razdoblju od 2008. do RRIP-a znatno su se popravili profitabilnost i povrati od ulaganja. Profit od prodaje na tržištu Unije porastao je s - 7,9 % u 2008. na 5,3 % tijekom RRIP-a dok je povrat od ulaganja porastao s 9,6 % na 10,6 %. Na 2008. utjecaj je imala posebno slaba realizacija jednog proizvođača Unije. Međutim, poboljšanje financijskog stanja industrije Unije 2009. i 2010. godine, kada su se cijene kretale ispod razine 2008., govori u prilog labavoj vezi između cijena i profitabilnosti. Nasuprot tome, poboljšana profitabilnost u tijesnoj je vezi s boljom iskoristivosti kapaciteta i boljom produktivnošću kako je gore pojašnjeno.

               (177)

               Zahvaljujući kretanjima na svjetskim tržištima na prelasku 2010./2011. zajedno s pokušajima restrukturiranja i boljom efikasnošću kako je opisano gore, industrija Unije bila je u stanju popraviti svoju profitabilnost 2010. i doseći razinu od 5,3 % tijekom RRIP-a.

               (178)

               Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je to kretanje bilo neočekivano i izvanredno te da se ne može smatrati reprezentativnim za općenito stanje industrije Unije.

               (179)

               U tom je pogledu potrebno napomenuti da je industrija Unije mogla imati koristi od rasta cijena PET-a na kraju 2011. i početkom 2012. budući da je fiksirala cijene PTA-a prije opisanih događanja na tržištu. Na temelju statističkih izvora o događanjima nakon RRIP-a koje su dostavile stranke, profitna marža proizvođača PET-a drastično je pala u 2012. To potvrđuje da je profitabilnost u 2011. (RRIP) bila u velikoj mjeri pod utjecajem neočekivanih i privremenih svjetskih ekonomskih događanja (iz uvodne izjave (155)) koje se vjerojatno neće ponoviti i ne mogu se smatrati trajnima i reprezentativnima za stanje industrije Unije.

                  Tablica 14.

                  Profitabilnost i povrat od ulaganja

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Profitabilnost prodaje Unije (%)

                           –7,9

                           1,6

                           4,8

                           5,3

                              Indeks

                              100

                              221

                              261

                              267

                           Povrat od ulaganja (%)

                           –9,6

                           2,3

                           8,9

                           10,6

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              224

                              292

                              310

                                          Izvor:

                                       Odgovori na upitnik

         (f)   Novčani tok i mogućnost povećanja kapitala

               (180)

               Novčani tokovi znatno su se popravili tijekom promatranog razdoblja te odražavaju poboljšanu profitabilnost industrije Unije.

                  Tablica 15.

                  Novčani tok

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Novčani tok (EUR)

                           –59 419 394

                           40 940 883

                           96 614 649

                           103 761 169

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              269

                              363

                              375

                           U % od prometa

                           –5,9

                           4,5

                           8,3

                           7,5

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              176

                              242

                              229

                                          Izvor:

                                       Odgovori na upitnik

               (181)

               Nisu postojale posebne naznake da bi industrija Unije imala poteškoće u podizanju kapitala, uglavnom zato što su proizvođači unije inkorporirani u većim grupacijama.

         (g)   Ulaganja

               (182)

               Razina ulaganja općenito je snižena za 35 % u razmatranom razdoblju. Početna ulaganja iz 2008. naglo su prestala 2009. i od tada se nisu u potpunosti oporavila.

                  Tablica 16.

                  Ulaganja

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RRIP

                           Ulaganja (EUR ‚000)

                           72 341 598

                           5 404 705

                           15 994 659

                           47 217 003

                              Indeks (2008. = 100)

                              100

                              7

                              22

                              65

                                          Izvor:

                                       Odgovori na upitnik

         5.   Zaključak o stanju industrije Unije

               (183)

               Analiza makroekonomskih podataka pokazala je da je industrija Unije smanjila proizvodnju i obujam prodaje tijekom promatranog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije nije se u potpunosti oporavio od početnog pada 2009. i pokazivao je općeniti pad od 3 postotna poena tijekom promatranog razdoblja (na 77 % tijekom RRIP-a). Pad zaposlenosti i kapaciteta rezultat je tekućeg restrukturiranja i treba ga gledati u kontekstu rasta iskoristivosti kapaciteta i produktivnosti.

               (184)

               Istodobno većina relevantnih mikroekonomskih indikatora pokazivala je znakove poboljšanja. Profitabilnost, povrat od ulaganja i novčani tok znatno su porasli, posebno u 2010. i tijekom RRIP-a. Ulaganja su s druge strane 2009. stagnirala i nisu se od tada oporavila.

               (185)

               Općenito ekonomsko stanje industrije se poboljšalo. Međutim, ta su poboljšanja relativno nova i temelje se u određenoj mjeri na nepredviđenim i privremenim događanjima na tržištu s prelaska 2010./2011. (vidjeti gornju uvodnu izjavu (155)) Izgleda da je to pokrepljeno raspoloživim informacijama o kretanjima marže industrije Unije 2012. (vidjeti gornju uvodnu izjavu (179) koja pokazuje pad u odnosu na RRIP.

               (186)

               S obzirom na gornju analizu stanje industrije Unije se popravilo i izgleda da nema materijalne štete. Međutim, usprkos očiglednim pozitivnim trendovima i znatnim naporima oko restrukturiranja stanje industrije Unije je još uvijek krhko.

               (187)

               Nakon objave neke su stranke osporavale zaključak da je industrija Unije još uvijek krhka tvrdeći da je industrija Unije zdrava te da se značajno transformirala od 1999. Napominje se da, kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi (184), usprkos poboljšanju i konsolidaciji, svi gospodarski indikatori ne pokazuju pozitivan trend u promatranom razdoblju. Na primjer, opali su proizvodnja i obujam prodaje kao i tržišni udio. Osim toga, poboljšanja su relativno recentna i s padom profitabilnosti u 2012. izgledaju kratkoročna. Na toj osnovi, iako tijekom RRIP-a nije dokazano postojanje materijalne štete, smatralo se da je industrija Unije još uvijek krhka. Ovaj argument je stoga odbijen.

               (188)

               Nakon objave neke su stranke osporavale korištenje podataka za razdoblje izvan RRIP-a za analizu gospodarskog stanja industrije Unije. U odgovoru na ovaj zahtjev potvrđuje se da je stanje industrije Unije ocijenjeno za promatrano razdoblje i da na tom temelju nije utvrđeno postojanje materijalne štete. Međutim, razvoj profitabilnosti industrije Unije izvan RRIP-a u ovom je slučaju relevantan jedino u kontekstu izvanredne naravi događanja na svjetskom tržištu na prelasku 2010./2011. To potvrđuje volatilnost tipičnu za ovaj sektor. Ovaj argument je stoga odbijen.

         F.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

   1.   Utjecaj projekcije obujma uvoza i učinaka na cijene u slučaju ukidanja mjera

               (189)

               Ispitni je postupak pokazao je da se uvoz iz Indije i dalje subvencionira i da ne postoje naznake da bi subvencioniranje moglo biti smanjeno ili prestati u budućnosti.

               (190)

               Buduća analiza mogućeg obujma uvoza u Uniju iz Indije pokazuje da, s obzirom na raspoložive dodatne kapacitete za izvoz (vidjeti gornju uvodnu izjavu (125)), razine cijene u Uniji i privlačnost tržišta Unije, postoji vjerojatnost uvoza iz Indije većih razina od one postignute tijekom RRIP-a ako se mjere ukinu. S planiranim proširenjem kapaciteta, procjenjuje se da dodatne količine raspoložive za izvoz mogu doseći oko 600 000-700 000 tona u bliskoj budućnosti, a što bi predstavljalo oko 21-25 % ukupne potrošnje Unije tijekom RRIP-a.

               (191)

               S obzirom na nastavak subvencioniranja, očekuje se daljnji pad cijena uvoza iz Indije ako se mjere protiv Indije ukinu. Nadalje, kako će se izvoznici trebati takmičiti protiv uvoza po niskim cijena iz drugih zemalja, vjerojatno će dalje sniziti svoje cijene kako bi povećali udio na tržištu Unije.

               (192)

               Na toj osnovi industrija Unije je izložena značajnom obujmu uvoza iz Indije po subvencioniranim cijenama ispod prosječnih cijena industrije Unije, čime se ugrožava nedavno poboljšana gospodarska situacija u Uniji. Slijedom toga, postoji vjerojatnost ponavljanja materijalne štete ako se mjere protiv Indije ukinu.

         2.   Proizvodni kapacitet i dodatni raspoloživi kapaciteti za izvoz

               (193)

               Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi (125), proizvođači izvoznici u Indiji imaju potencijal za povećanje obujma izvoza na tržište Unije. Indijski proizvodni kapaciteti znatno su rasli tijekom promatranog razdoblja (vidjeti gornju uvodnu izjavu (125)). U skladu s raspoloživim informacijama očekuje se daljnji rast kapaciteta što će dovesti do raskoraka između domaće potrošnje i proizvodnih kapaciteta raspoloživih za izvoz od 600 000-700 000 tona u bliskoj budućnosti. Ti dodatni kapaciteti raspoloživi za izvoz trebaju se smatrati značajnima jer predstavljaju oko 21 -25 % tekuće potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a.

               (194)

               Zato, iako je uvoz u Uniju bio relativno nizak, u promatranom razdoblju se uvoz više nego dvostruko povećao i stoga postoji rizik da bi značajan izvoz iz Indije mogao biti preusmjeren u Uniju.

         3.   Gubitak izvoznih tržišta

               (195)

               Na snazi su trenutno trgovinske zaštitne mjere protiv uvoza iz Indije u Tursku i Južnu Afriku. Posljedični mogući gubitak tih izvoznih tržišta za Indiju drugi je pokazatelj mogućnosti da tržište Unije postane ciljano tržište ako se dozvoli istjecanje mjera.

               (196)

               Nakon objave neke su stranke osporile zaključke u vezi gubitka izvoznih tržišta za Indiju. Tvrdile su da su oba tržišta rubna izvozna tržišta i da se stoga značajne izvozne količine ne mogu preusmjeriti u Uniju ako se ukinu mjere. Napominje se da samo postojanje trgovinskih zaštitnih mjera na nekim tržištima isključuje bilo kakvu smislenu usporedbu relativnog značaja tržišta s ili bez mjera u dotičnoj zemlji. Osim toga, suprotno tvrdnji, nije se smatralo da bi obujam izvoza iz Indije koji se plasirana na ta tržišta bio preusmjeren na tržište Unije. Umjesto toga, smatra se da postojanje trgovinskih zaštitnih mjera na trećim tržištima ograničava apsorpcijsku sposobnost trećih tržišta u pogledu predviđenog rasta dodatnih raspoloživih kapaciteta za izvoz iz Indije. Ovaj je argument stoga odbijen.

               (197)

               Postojanje trgovinskih zaštitnih mjera u trećim zemljama pokazatelj je i da postoji vjerojatnost da se ponašanje u vezi cijena indijskog izvoza replicira na tržište Unije.

         4.   Privlačnost tržišta Unije

               (198)

               Kao treće najveće svjetsko tržište sa strukturnim potrebama za uvozom i višim cijenama u usporedbi s drugim tržištima, tržište PET-a Unije privlačno je u smislu veličine i cijena. U slučaju Indije, uvozne cijene u Uniju imaju tendenciju biti više od cijena u ostalim trećim zemljama što potvrđuje privlačnost tržišta Unije za indijske izvoze. Činjenica da se uvoz iz Indije udvostručio tijekom promatranog razdoblja, usprkos mjerama koje su na snazi, dobro potvrđuje tu činjenicu.

               (199)

               Privlačnost tržišta Unije za izvoznike potvrđuje se i činjenicom da industrija Unije i dalje gubi tržišni udio u odnosu na sve veći uvoz iz zemalja na koje se ne primjenjuju mjere. Posebno je to točno u slučaju Južne Koreje koja je značajno povećala izvoz na tržište Unije u 2012. nakon što su istekle mjere protiv te zemlje.

         5.   Ostali čimbenici

               (200)

               Utjecaj uvoza iz ostalih trećih zemalja s mjerama na stanje industrije Unije nije se smatrao značajnim zbog relativno malog obujma uvoza i znatnog pada njihovog tržišnog udjela tijekom RRIP-a.

               (201)

               Obujam uvoza iz trećih zemalja bez mjera porastao je tijekom promatranog razdoblja, međutim prosječne uvozne cijene s tih tržišta ostale su slične prosječnim cijenama industrije Unije. Stoga se utjecaj uvoza iz tih zemalja na stanje industrije Unije smatra ograničenim.

         6.   Vezano tržište

               (202)

               Nakon objave neke su stranke tvrdile da se zbog okomite integracije proizvođača PET-a i konventora, znatan udio PET-a prodaje za vezano korištenje koje se ne natječe s uvozom. Tvrdili su i da je udio vezanog tržišta značajan i da utječe na rezultate analize.

               (203)

               Na temelju informacija prikupljenih na razini proizvođača Unije iz uzorka udio vezanih prodaja nije bio značajan (ispod 10 %). Potrebno je naglasiti da su dotične stranke izrazile prisutnost proizvođača PET-a u poslovanju s ambalažom u pogledu instaliranih proizvodnih kapaciteta za PET, a ne u smislu njihovog tržišnog udjela u pakiranju. Stoga je tvrdnja o značajnom udjelu vezanog korištenja neosnovana. U vezi razina cijena, cijene vezanih i nevezanih prodaja su na istoj razini.

               (204)

               Na temelju toga je zaključeno da zasebna analiza utjecaja vezanih prodaja nije nužna, a tvrdnje stranaka su odbačene.

         7.   Komentari stranaka

               (205)

               Neke su stranke tvrdile da šteta zbog uvoza iz Indije nije postojala tijekom RRIP-a što potvrđuju relativno dobro gospodarsko stanje i profit industrije Unije. Treba napomenuti dakako da nije utvrđena daljnja šteta u ovom slučaju i da stoga tvrdnja stranaka odgovara nalazima ispitnog postupka.

               (206)

               Neke su stranke tvrdile da bi drugi čimbenici, kao što su strukturni nedostaci industrije Unije i nedostatak ulaganja kao i sezonski i konjunkturni faktoru (npr. loši vremenski uvjeti, gospodarska kriza), mogli utjecati na stanje industrije Unije. U vezi s prvom tvrdnjom treba napomenuti da je već započelo restrukturiranje industrije Unije i da je postizanje veće učinkovitosti dokaz da je tvrdnja stranaka neosnovana. U vezi konjunkturnih čimbenika, iako je gospodarska kriza utjecala na stanje industrije Unije 2009., kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi (171), izgleda da relevantni učinci nisu više prisutni. U vezi učinaka loših vremenskih uvjeta, moguće djelomično obrazloženje je manja potrošnja tijekom RRIP-a, međutim s jedne strane, navodni utjecaj stanja na industriju Unije nije potkrijepljen i s druge strane, manji pad u 2011 izgleda povezan s privremenim nedostatkom sirovine zbog događanja na svjetskom tržištu u 2011. Nijedna od tih tvrdnji stoga nije opravdana u smislu nalaza ispitnog postupka.

               (207)

               Neke su stranke nadalje tvrdile da ponavljanje štete u ovom slučaju nije vjerojatno i kad bi mjere istekle s obzirom da je zbog svoje strukture (koncentracija i okomita integracija) industrija Unije zaštićena od učinaka uvoza. Osim toga, tvrdili su da prelazak na uvozni PET u bliskoj budućnosti nije njihova želja i da nije moguć posebno zato što ugovori i politike nabave te postupak homologacije otežavaju promjene dobavljača PET-a za vlasnika velikih marki (daljnjih korisnika). Treba napomenuti da, na temelju nalaza ispitnog postupka, industrija Unije i dalje je gubila udio na tržištu u korist uvoza tijekom promatranog razdoblja; to pokazuje, s jedne strane da industrija Unije nije zaštićena od učinaka uvoza i, s druge strane da prelazak na uvoz nije hipotetski već da se stvarno već događa. Argumente je stoga bilo potrebno odbaciti.

               (208)

               Nakon objave neke su stranke ponovile tvrdnju da je industrija Unije zaštićena od moguće konkurencija uvoza zbog svoje strukture. Prvo, u pogledu tvrdnje o prevladavajućem položaju jedne proizvodne grupacije na tržištu Unije koja kontrolira pet proizvođača, napominje se da je tržište Unije otvoreno s drugih osam proizvođača koji posluju izvan grupacije i rastućom konkurencijom iz uvoza iz trećih zemalja, s ili bez mjera. Drugo, koncentracija je tipična za ovu vrstu poslovanja na temelju robnog proizvoda koje se oslanja na ekonomiju razmjera radi konkurentnosti. Treće, na tržištu Unije nije pronađeno postojanje cjenovnog lidera. Konačno, stranke ponavljaju da utjecaj uvoza iz dotične tri zemlje u kontekstu okomite integracije nekih proizvođača Unije s industrijom ambalaže kao i s proizvođačima PTA nije analiziran. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (205) ni analizirani su ti aspekti i utvrđeno je da oni nisu opravdani. Osim toga, provjera trgovačkih društava iz okomite integracije s proizvođačima sirovine potvrdila je da nema komparativne prednosti jer se prijenosi obavljaju po tržišnim cijenama. Na temelju navedenog tvrdnja da bi industrija Unije bila zaštićena od konkurencije je odbačena.

               (209)

               I na kraju, neke su stranke tvrdile da nema elemenata koji podupiru zaključak da indijski izvozni kapaciteti mogu ciljati na tržište Unije po „niskim cijenama” s obzirom da i. domaća potražnja u Indiji raste i očekuje se da će nastaviti rasti; ii. postoje veće količine PET-a od domaće potrošnje, ali konkurencija na izvoznim tržištima nije dovela do izvoza po neuobičajeno niskim cijenama; iii. rast proizvodnih kapaciteta u Aziji odgovara na rast očekivane svjetske potražnje. Treba napomenuti da nalazi u ovom ispitnom postupku pokazuju da očekivani rast kapaciteta pokazuje sve veći rast dodatnih proizvodnih kapaciteta u odnosu na domaću potražnju. Osim toga, indijske cijene na trećim tržištima bile su niže u usporedbi s indijskim izvoznim cijenama u Uniju. Na temelju nalaza opisanih u gornjim uvodnim izjavama od (189) do (199) vjerojatno je da će cilj subvencioniranog indijskog uvoza biti u znatnim količinama i ispod prosječne cijene industrije Unije ako se dozvoli da kompenzacijske mjere isteku. Iz tog je razloga argumente stranaka potrebno odbaciti.

         8.   Zaključak o ponavljanju štete

               (210)

               Na temelju navedenog zaključuje se kako je vjerojatno da bi znatne količine subvencioniranog uvoza iz Indije mogle biti preusmjerena u Uniju ako se ukinu kompenzacijske mjere. Zahvaljujući kontinuiranom subvencioniranju, cijene uvoza bi vjerojatno snizile cijene industrije Unije. Cijene tog uvoza bi isto tako vjerojatno dalje padale ako bi indijski proizvođači izvoznici pokušali povećati svoje tržišne udjele. To bi najvjerojatnije imalo za posljedicu jačanje pritiska na cijene industrije Unije s očekivanim negativnim učinkom na njezino stanje.

               (211)

               Tijekom promatranog razdoblja stanje industrije Unije se popravilo, posebno u smislu produktivnosti i iskorištenosti kapaciteta kao i marže profite što je postignuto tijekom RRIP na razini gotovo jednako ciljanom profitu utvrđenom u početnom ispitnom postupku. Može se stoga zaključiti da industrija Unije, iako je još uvijek krhka, nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RRIP-a. Međutim, s obzirom na moguć znatan rast subvencioniranog uvoza iz Indije, koji bi mogao sniziti prodajne cijene industrije Unije, zaključuje se da bi se situacija vrlo vjerojatno pogoršala i da bi se ponovila materijalna šteta da se dozvoli istjecanje mjera.

         G.   INTERES UNIJE

               (212)

               U skladu s člankom 31. Osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje postojećih kompenzacijskih mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Određivanje interesa Unije bilo je utemeljeno na procjeni različitih uključenih interesa. Sve zainteresirane stranke imale su mogućnost iznijeti svoje mišljenje u skladu s člankom 31. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (213)

               Potrebno je podsjetiti da se smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije kako u početnom ispitnom postupku tako i u zadnjoj reviziji nakon isteka mjera. Nadalje, zadnja revizija nakon isteka mjera analizirana je u situaciji kada su mjere već bile na snazi i stoga je ocjena uzela u obzir nepravovremeni negativan učinak mjera na dotične stranke.

               (214)

               Na toj je osnovi ispitano postoji li bilo kakav neispitan razlog, unatoč zaključcima o nastavku subvencioniranja i vjerojatnosti ponavljanja štete, koji bi doveo do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije u ovom posebnom slučaju.

         1.   Interes industrije Unije

               (215)

               Nastavak kompenzacijskih mjera na uvoz iz Indije pomogao bi industriji Unije u nastavku tekućeg restrukturiranja i povećao bi ekonomsko stanje koje se tek nedavno popravilo, pomogao bi da industrija Unije ne bude izložena velikim količinama subvencioniranog uvoza iz Indije koji Industrija Unije ne bi mogla podnijeti. Industrija Unije nastavila bi stoga ostvarivati korist od zadržavanja sadašnjih kompenzacijskih mjera.

               (216)

               Sukladno tome, zaključeno je da bi zadržavanje kompenzacijskih mjera protiv Indije bilo u interesu industrije Unije.

         2.   Interes nepovezanih uvoznika u Uniji

               (217)

               Nijedan od nepovezanih uvoznika nije surađivao u ovom reviziji. Unatoč mjerama na snazi uvoz iz Indije se nastavio te je postao gotovo dvostruko veći tijekom promatranog razdoblja.

               (218)

               Na raspolaganju su bili i uvozi iz ostalih trećih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere a koji su postigli značajan udio na tržištu tijekom RRIP-a (vidjeti gornju uvodnu izjavu (149)) Iako su u primjeni bile mjere, uvoznici su imali pristup alternativnim izvorima nabave.

               (219)

               Uzimajući u obzir da ne postoje dokazi koji bi uvjerili da su mjere na snazi znatno utjecale na uvoznike zaključuje se da nastavak mjera neće biti protivan interesu uvoznika iz Unije.

         3.   Interes dobavljača sirovina u Uniji

               (220)

               Sirovina za proizvodnju dotičnog proizvoda je PTA/MEG. Dva od pet poznatih dobavljača sirovine (jedan dobavljač PTA i jedan dobavljač MEG) surađivali su u ispitnom postupku dostavljanjem odgovora na upitnik. Oba dobavljača sirovine izrazila su potporu nastavku primjene mjera.

               (221)

               Ispitni je postupak pokazao da proizvođač PTA predstavlja značajan dio kupovine PTA proizvođača Unije iz uzorka tijekom RRIP-a. S obzirom da se PTA ne koristi u Uniji osim za proizvodnju PET-a razumno je pretpostaviti da proizvođači PTA u velikoj mjeri ovise o industriji PET-a.

               (222)

               U vezi dobavljača MEG-a koji je surađivao, MEG je predstavljao relativno mali dio njegovog ukupnog prometa tijekom RRIP-a. MEG se ne primjenjuje jedino i najviše za PET i proizvođači MEG-a su manje ovisni o stanju industrije PET-a. Sukladno tomu smatra se da bi nastavak mjera protiv subvencioniranog uvoza PET-a iz Indije imao pozitivan, iako vjerojatno ograničen, utjecaj na dobavljače MEG-a.

               (223)

               Navodno da dobavljači sirovine ne ovise o proizvođačima PET-a iz Unije, posebno, kako su tvrdili da dva od četiri proizvođača Unije iz uzorka u stvari uvoze sirovine.

               (224)

               Ispitni je postupak pokazao u odnosu na ovu tvrdnju da je dominantni uvozni materijal MEG koji se može imati i ostale primjene osim PET-a. Nisu prikupljene indikacije koje bi pokazale da veći od zanemarivog uvoza PTA u Uniju. Stoga ova tvrdnja ne utječe na donesene zaključke u vezi ovisnosti proizvođača PTA na proizvodnju PET-a u Uniji.

               (225)

               Sukladno tomu, smatra se da bi se nastavkom mjera protiv subvencioniranog uvoza PET-a iz Indije okoristili proizvođači PTA i, iako u manjoj mjeri, dobavljači MEG-a. Zato nastavak mjera protiv uvoza iz Indije ne bi bio protivan interesu dobavljača sirovine.

               (226)

               Nakon objave neke su stranke tvrdile da se PTA izvozi i da stoga proizvođači PTA-a ne ovise, kako su tvrdili, o industriji Unije. Dokaz koji bi potkrijepio ovu tvrdnju nije dostavljen. Stoga je argument stranaka odbačen kao neutemeljen.

               (227)

               Osim toga, ista je stranka tvrdila da ukidanje mjera ne bi imalo utjecaja na proizvođače PTA budući da korisnici koji su surađivali navodne ne bi prelazili na uvoz i nastavili bi dobavljati PET od industrije Unije. Razina potrošnje PTA u Uniji stoga će ostati ista. Na temelju nalaza ispitnog postupka industrija Unije nastavila je gubiti tržišni udio u korist uvoza tijekom promatranog razdoblja. To potvrđuje da prelazak na uvoz nije hipotetski (vidjeti gornju uvodnu izjavu (164)). Argument stranaka stoga se odbija.

         4.   Interes industrije recikliranja PET-a u Uniji

               (228)

               Industrija Unije tvrdila je da stanje industrije recikliranja ovisi o održivoj cijeni nerecikliranog PET-a na tržištu Unije. Njihova je tvrdnja bila potkrijepljena novinskim člankom jednog udruženja za recikliranje plastike iz Europe prema kojem bi potencijalno ukidanje mjera na nereciklirani PET moglo pogoršati stanje industrije recikliranja.

               (229)

               Neke zainteresirane stranke osporile su da situacija industrije recikliranja ovisi o održivoj cijeni nerecikliranog PET-a na tržištu Unije tvrdeći da cijene nerecikliranog i recikliranog PET-a nisu vezane. Tvrdili su da se reciklirani PET koristi uglavnom za proizvodnju poliesterskog vlakna stoga se ne može biti povezan za kretanjem cijena nerecikliranog PET-a. Osim toga, primijećeno je da punjači boca koriste jedino reciklirani PET i da stoga industrija ne ovisi o proizvođačima PET-a. I konačno primijećeno je i da industrija recikliranja nije istupila kao zainteresirana stranka u ovom ispitnom postupku.

               (230)

               Budući da industrija recikliranja nije istupila u ovom ispitnom postupku nije bilo moguće provjeriti nijedan od gornjih navoda prema stvarnim podacima. Smatra se stoga da mjere koje su na snazi ne bi općenito trebale biti protivne interesu industrije recikliranja u Uniji.

         5.   Interes korisnika

               (231)

               Dotični proizvod uglavnom se koristi za proizvodnju boca za vodu i ostala negazirana pića. Upotreba za proizvodnju druge ambalaže (hrana, papir itd.) je relativno ograničena. Boce od PET-a proizvode se u dvije faze: i. prvo se izrađuje pripravak injekcijom PET-a u kalup i ii. nakon toga se pripravak zagrijava i puše u bocu. Izrada boca može biti integrirani postupak (to jest isto trgovačko društvo kupuje PET, proizvodi pripravak i puše boce) ili postupak može biti ograničen na drugu fazu (puhanje boce iz pripravka). Pripravci se mogu relativno lako prevoziti jer su mali i gusti dok su prazne boce nestabilne i vrlo skupe za prijevoz zbog veličine.

               (232)

               Na toj su se osnovi uspostavile dvije glavne grupacije daljnjih korisnika za ispitivanje utjecaja mjera koje su na snazi. i. konvertori i/ili proizvođači boca, koji konvertiraju granulate od PET-a u pripravke (ili boce) i prodaju ih za daljnji postupak; i ii. punionice, koje pune (i pušu) boce iz pripravka; ta grupacija predstavlja uglavnom proizvođače mineralne vode i bezalkoholnih pića. Punionice su obično uključene u poslovanje s PET-om bilo putem integrirane proizvodnje boca ili putem ugovora o preradi s konverterima podugovarateljima i/ili proizvođačima boca za koje pregovaraju cijenu PET-a s proizvođačem (soft tolling) ili čak kupuju PET za svoje vlastite boce (hard tolling).

               (233)

               Sedamnaest korisnika (pet konvertora i dvanaest punionica) surađivalo je u ispitnom postupku i dostavilo informacije prikupljene u upitniku. Konvertori koji su surađivali u ispitnom postupku predstavljaju 22,7 %, a punionice 13 % ukupne potrošnje PET-a u Uniji. Odgovori proizvođača boca dolaze iz različitih podružnica multinacionalnih kompanija (poznati kao vlasnici marki).

               (234)

               Utvrđeno je da su korisnici koji su surađivali u ispitnom postupku nabavljali PET uglavnom od proizvođača Unije, a samo mali dio je nabavljao iz uvoza. Uvoznici iz Indije predstavljali su oko polovicu tog uvoza, i stoga minimalni udio nabavljenog PET-a. Međutim, na raspolaganju su bili i uvozi iz ostalih trećih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere, a koji su postigli značajan udio na tržištu tijekom RRIP-a (vidjeti gornju uvodnu izjavu (149)) Iako su u primjeni bile mjere, korisnici su imali pristup alternativnim izvorima nabave.

         6.   Argumenti korisnika industrije

               (235)

               Korisnici su tvrdili da su značajno pogođeni znatnim rastom cijene PET-a zadnjih godina što se nije moglo prenijeti na maloprodaju i potrošače u postojećeg gospodarskom okruženju. Tvrdilo se da je rast cijene bio rezultat akumulirane primjene trgovinskih zaštitnih mjera tijekom godina koje su štitile proizvođače Unije od konkurencije iz uvoza u vrijeme kada je industrija PET-a u Uniji postala više koncentrirana i integrirana. Zbog toga, korisnici su tvrdili da su mjere koje su na snazi, putem njihov navodnog učinka na cijenu PET-a, odgovorne za smanjenje zaposlenosti u daljnjoj preradi, ispitivanju i razvoju kao i konkurentnosti na izvoznim tržištima, a koji je imao još veći utjecaj na MSP. Tvrdili su također i da je gubitak zaposlenosti zbog mjera koje su na snazi bio veći od broja trenutno zaposlenih u industriji PET-a u Uniji.

         6.1   Osjetljivost cijene i struktura troška korisnika

               (236)

               Što se tiče osjetljivosti konvertora na cijenu PET-a, utvrđeno je da PET predstavlja oko 80 % ukupnih troškova. PET se stoga smatra kritičnim dijelom troška za ovu vrstu djelatnosti. Osim toga, utvrđeno je da je industrija konvertora dosta fragmentirana s relativno slabom pregovaračkom pozicijom u odnosu na velike punionice i naslijeđene strukturne probleme tipične za industriju temeljenu na proizvodu. Zbog toga je taj sektor pokazivao sve veću tendenciju prema vertikalnoj integraciji s punionicama i korištenju ugovora o ustupanju na temelju kojih su im zagarantirane naknade za konvertiranje, a cijene PET-a se kasnije pregovaraju i plaćaju ih punionice. Procjenjuje se da značajan dio nabave PET-a na tržištu Unije izravno kontroliraju velike punionice. Budući da ugovori za pripravke često sadrže mehanizme kojima se kontrolira fluktuacija cijena PET-a, konvertori su sve češće neutralni u odnosu na kretanja cijena PET-a.

               (237)

               Nakon objave neki su korisnici osporili zaključak o većem korištenju ustupanja poslova i formula cijene. Informacije iz predmeta potvrdile su postojanje tih trendova. Tvrdnja je stoga odbijena.

               (238)

               Tvrdilo se da mjere koje su na snazi ne bi nanosile štetu konvertorima ako bi se slične mjere primjenjivale na uvoz pripravaka u Uniju. Tvrdili su da u područjima uz granicu Unije s trećim zemljama, u kojima nema mjera protiv uvoza PET-a iz Indije postoji trend preseljenja proizvodnje pripravaka i njihovog uvoza bez kompenzacijskih mjera na PET u Uniju. Priznaje se da u neku ruku postoji ekonomska opravdanost za ovaj proces. Međutim, s obzirom na troškove prijevoza, vjerojatnost za preseljenje bi mogla postojati samo u okvirima ograničenih udaljenosti. Općenito, tvrdnja o negativnom utjecaju dotičnih mjera na neke konvertore smatrala se stoga samo marginalnom.

               (239)

               Što se tiče utjecaja cijene PET-a na punionice, na temelju iznesenih podataka, procjenjuje se da PET predstavlja ponderiranu prosječnu osnovu od 9 % od ukupnih troškova bezalkoholnih pića u bocama i 12 % ukupnih troškova mineralne vode u bocama. To pokazuje da PET nije glavna komponenta troška za punionice.

               (240)

               Nadalje, u ispitnom je postupku utvrđeno da punionice preferiraju PET, ali ne i da on predstavlja isključivi materijal za ambalažu. Proizvodi od PET-a predstavljaju 75 % prometa punionica vode i 50 % prometa proizvođača bezalkoholnih pića. Nadalje, ispitni je postupak pokazao da se ugovori između velikih punionica (vlasnika marki) i proizvođača PET-a temelje na formuli kojom se cijena prilagođava kako bi odražavala kretanja cijena sirovina za PET. Time se potvrđuje da velike, i stoga najreprezentativnije punionice, imaju moć u pregovorima marže konverzije proizvođača PET-a.

               (241)

               Nakon objave neki su korisnici ponovili svoje argumente da je PET osnovna komponenta cijene za konvertore, bezalkoholna pića i industriju vode i da su nalazi o tome netočni te da se ne temelje na iznesenim podacima. Napominje se da je situacija u vezi konvertora zasebno analizirana i da ta primjedba u njihovom slučaju nije osnovana (vidjeti gornju uvodnu izjavu (236)) Što se tiče ocjene stanja punionica, potvrđuje se da su odnosi troškova utvrđeni u ispitnom postupku bazirani na podacima koje su dostavile punionice koje su surađivale, a prema metodologiji koja je bila na raspolaganju svim strankama. Utvrđene odnosi troškova u skladu su s nalazima prethodnih ispitnih postupaka u vezi istog dotičnog proizvoda (14). Tvrdnje stranaka smatrale su se stoga neopravdanima.

               (242)

               Nakon objave neki su korisnici tvrdili da se bit specifičnih podataka trgovačkog društva i informacija koje su ona dostavila ne odražava u analizi interesa Unije. Potvrđuje se da su podaci korišteni na način na koji su o njima izvijestili korisnici u odgovorima na upitnik. Metoda izračuna bila je na raspolaganju svim dotičnim strankama. Na toj je osnovi ova tvrdnja odbačena.

               (243)

               U ispitnom je postupku utvrđeno i da, na temelju očekivanog i/ili željenog pada cijena PET-a kako su ocijenile same punionice, ako bi mjere rezultirale zanemarivim sniženjem cijene za punionice. Na temelju tih procjena pada cijena PET-a i uspostavljenom odnosu troškova, izračunano je da je odgovarajuće sniženje troškova u rasponu od 0,3 % - 0,7 % ukupnih troškova za aktivnosti punionica vezane uz PET.

               (244)

               Nakon objave neki su korisnici osporili ovaj zaključak tvrdeći da bi sve uštede na troškovima bile značajne. Neki su korisnici dostavili nove procjene u podnescima bez da su dostavili nove dokaze. Naglašava se da su očekivane uštede hipotetske, a kako su i sami priznali neki od korisnika. Što se tiče konvertora, oni nisu dostavili za ovaj segment podatke o očekivanim uštedama. Što se tiče punionica, smatra se da, ako bi se stvarno došlo do smanjenja cijena PET-a, u smislu strukture troškova za punionice, uštede od 0,3 & - 0,7 % od ukupnih troškova ne mogu se smatrati „značajnima”. Kako nisu dostavljeni novi dokazi, tvrdnja je odbačena kao neosnovana.

               (245)

               Tvrdilo se i da neki proizvođači vode u bocama imaju svoje unutarnje osjetljivosti koje proizlaze iz zahtjeva propisa za izvorsku vodu koja se mora puniti na izvoru i s obzirom na ograničene količine vađenja. U tom sektoru uglavnom posluju MSP-a što ima utjecaj na strukturu cijene dotičnih trgovačkih društava. Uočene su i različite razine cijene finalnih proizvoda u državama članicama ovisno o kupovnoj moći domaćeg stanovništva. Na toj se osnovi smatralo da bi utjecaj mogućeg pada cijena PET-a, ako se mjere ukinu, bio izraženiji za taj dio industrije punjenja.

         6.2   Navodne premije i profiti industrije Unije

               (246)

               Neke su stranke navodile postojanje premijskih cijena i premijskih marži koje su prakticirali proizvođači PET-a u Uniji, tvrdeći da bi to bio uzrok porasta cijena u 2011. Tvrdnju su potkrijepili i usporedbom cijena PET-a i marži za sirovine u Uniji sa stanjem na azijskom tržištu i tržištu SAD-a. Tvrdili su da je ta situacija rezultat akumulacije trgovinskih pravnih lijekova.

               (247)

               Treba napomenuti da je rast cijena PET-a 2011. kao i pad 2009. bio globalni fenomen koji je pokrenuo evoluciju cijene sirovina (vidjeti uvodnu izjavu (155)). Podaci koje su dostavile stranke sustavno pokazuju vrlo blisku korelaciju između evolucije cijena PET-a u Europi, Aziji i SAD-u. Međutim, nema stvarnih razlika u cijenama PET-a u svijetu što je vezano za različite razloge, posebno specifičnu strukturu troška u svakoj regiji. Što se tiče argumenta o postojanju premijske marže u Uniji napominje se da čak i u iznimnim okolnostima u kasnim 2010. i početkom 2011. industrija Unije je jedva dostigla profitabilnost koja se može smatrati razumnom za tu vrstu industrije. Nije utvrđeno postojanje premijskog profita. Argument o postojanju „premijskih” cijena i „premijskih” marži na PET u Uniji do kojih dolazi zbog postojanja ovih mjera stoga treba odbaciti.

               (248)

               Nakon objave neke su stranke ponovile svoj argument da su cijene u Uniji neopravdano visoke što odražava utjecaj akumulacije antidampinških mjera koje djeluju na tržištu uz koncentraciju među proizvođačima Unije, vertikalnu integraciju i ograničenu proizvodnju koja ne može zadovoljiti potrošnju. Tvrdilo se i da podaci o cijeni pokazuju da više cijene u Uniji ne odražavaju više troškove sirovine. Napominje se da su argumenti o koncentraciji, vertikalnoj integraciji i proizvodnim kapacitetima industrije Unije izneseni u uvodnim izjavama (207) i (259). Što se tiče utjecaja ovih čimbenika na cijenu PET-a u Uniji, podsjeća se da na kretanje cijena PET-a utječe cijena sirovine koja sudjeluje s gotovo 90 % troška PET-a (vidjeti gornju uvodnu izjavu (173). Rast cijena PET u 2010/2011 bio je svjetski fenomen (vidjeti gornju uvodnu izjavu (172). Tvrdnje stranaka stoga su neosnovane.

               (249)

               Što se tiče argumenta o razlici između cijene PET-a u Uniji i cijena u Aziji i SAD-u, i osim nalaza koji su već navedeni u gornjoj uvodnoj izjavi (244), utvrđeno je da je razlika u cijeni između tržišta SAD-a i Unije volatilna i gotovo umjerena. Cijene Unije nisu bile sustavno više kako se tvrdilo. Tržište Unije i Azije, utvrđeno je, znatno se razlikuju u smislu strukture troška povezane s posebno veličinom tržišta i ekonomije razmjera, pristupa sirovinama i kapacitetu. Zato usporedba prosječnih cijena na ta dva tržišta nije bila beznačajna. Argument stranaka stoga se smatrao neosnovanim.

               (250)

               Neke su stranke tvrdile i da cijene u Uniji odražavaju veće marže od troška sirovina u usporedbi s SAD-om ili Azijom. Usporedba marži slijedi istu logiku kao usporedba cijena na različitim regionalnim tržištima uz razliku da varijacije cijena sirovina na različitim regionalnim tržištima treba uzeti u obzir. Međutim, postojanje strukturnih razlika između tržišta može opravdati razliku u naknadi na konverziju. Izvanredni profiti industrije Unije na prelasku 2010./2011. objašnjeni su u gornjoj uvodnoj izjavi (179). U nijednoj od situacija nije utvrđeno da mjere imaju utjecaja. Argument stranaka stoga se odbija.

               (251)

               Iste su stranke tvrdile i da najveći proizvođač Unije naplaćuje više cijene u Uniji od ostalih tržišta i da je zabilježio više prihode 2010. u Uniji nego drugdje. U tom kontekstu smatra se ekonomski opravdanim da bi transnacionalna kompanija mogla imati različite strukture troškova i stoga različite cijene na različitim regionalnim tržištima. Izvanredni profiti industrije na prelasku 2010./2011. objašnjeni su u gornjoj uvodnoj izjavi (179). Na toj je osnovi argument odbačen.

         6.3   Ekonomska situacija korisnika i utjecaj mjera

               (252)

               Daljnje su tvrdnje iznesene u vezi pogoršanja ekonomske situacije industrije korisnika kao što su zatvaranje pogona i smanjenje zaposlenosti. Navodno je to bio rezultat rasta cijene PET-a. Osim toga, tvrdilo se da konkurentnost vodećih europskih marki erodira jer je njihov izvoz u treće zemlje u izravnoj konkurenciji s proizvodima u bocama koje koriste PET po međunarodnim cijenama.

               (253)

               Treba napomenuti da na temelju informacija koje su dostavili korisnici koji su surađivali, segment korisnika nije proizvodio gubitke čak ni kad je padala opća razina profitabilnosti tijekom RRIP-a. Marža profita industrije korisnika utvrđena na temelju odgovora na upitnik prema metodi koja je bila na raspolaganju svim strankama, na sličnoj je razini kao profitabilnost utvrđena za industriju Unije tijekom RRIP-a. Dva provjerena trgovačka društva (punionice) obavijestila su o daljnjem proširenju obujma proizvodnje i rastu profitabilnosti tijekom promatranog razdoblja. Utvrđeno je da su neki konvertori poslovali s malim maržama, u nekim su se čak slučajevima suočavali sa strukturnim i financijskim poteškoćama. Međutim nije se mogla utvrditi izravna veza s mjerama koje su na snazi u tom pogledu. Slično tome, određeni pad ekonomske situacije punionica bio je u vezi s istiskivanjem niskom cijenom iz 2011. naglim rastom cijene PET-a koja se mogla prenijeti na maloprodaju u trenutnoj gospodarskoj recesiji. Međutim, iako je utvrđeno da se stanje industrije korisnika pogoršalo u određenoj mjeri 2011., nije utvrđena veza između pada i postojanja mjera, posebno s obzirom da su mjere bile na snazi od 2000.

               (254)

               Nakon objave neke se stranke nisu složile sa zaključkom da industrija korisnika ne proizvodi gubitke. Stranke su tvrdile i da su profitne marže korisnika niže od marži industrije Unije. Što se tiče procjene profitabilnosti industrije korisnika, informacije prikupljene od korisnika koji su surađivali u ispitnom postupku bile su protivne toj tvrdnju. Metoda izračuna bila je na raspolaganju svim strankama. Iako su neki korisnici koji su surađivali u ispitnom postupku mogli proizvoditi gubitke, utvrđeno je da je industrija korisnika općenito profitabilna. U svakom slučaju ako se utvrdi da je rast cijena PET-a faktor koji utječe na profitabilnost korisnika nije dokazana veza između mjera i profitabilnosti trgovačkih društava iz postupka. Što se tiče usporedbe marže profita korisnika i industrije Unije, ta tvrdnja nije potkrijepljena. Radi volatilne naravi profitabilnosti industrije Unije (vidjeti gornje uvodne izjave (176) do (179)), usporedba ovih dvaju segmenata nije se mogla smatrati relevantnom za zaključak. U svakom slučaju, oba su segmenta pokazala slične razine profitabilnosti tijekom RRIP-a (vidjeti uvodnu izjave (253)). U tom smislu odbačene su primjedbe stranaka kao nepotkrijepljene.

               (255)

               Što se tiče navodne erozije konkurentnosti izvoza proizvođača mineralne vode/bezalkoholnih pića u bocama u Uniji, ta tvrdnja nije bila potkrijepljena niti je dokazana veza s postojanjem mjera u tom kontekstu.

               (256)

               Nakon objave stranke su ponovile da je rast cijena PET-a imao negativan utjecaj na konkurentnost izvoza vode u bocama. Potvrđuje se da rast cijene PET-a, među ostalim, može imati negativan utjecaj na konkurentnost izvoza vode u bocama. Međutim, kako nije otkriveno postoji veze između rasta cijene PET-a i mjera, a kako cijene PET-a prije svega proizlaze iz cijena sirovine tvrdnja da utjecaj mjera na eroziju konkurentnosti je odbačena.

               (257)

               Konačno, što se tiče tvrdnje o utjecaju mjera na zaposlenost, ispitni je postupak pokazao da je provjereni gubitak zaposlenosti industrije korisnika povezan uglavnom s većom produktivnosti i učinkovitosti i da je dijelom vezan za privremeno smanjenje osoblja.

               (258)

               Nakon objave neke su stranke osporile ovaj nalaz na temelju toga da on ne odgovara situaciji u cijelom sektoru. Osim nalaza opisanih u gornjoj uvodnoj izjavi (254), napominje se je ukupni broj zaposlenih o kojem su izvijestili konvertori znatno porastao i nijedan od njih nije izvijestio o gubitku zaposlenosti. Punionice su tvrdile da je gubitak zaposlenosti rezultati rasta cijene PET-a. Međutim kako je rast cijene PET-a svjetski fenomen nije utvrđena veza između gubitka zaposlenosti i mjera. Nadalje, 90 % gubitka zaposlenosti o kojima su izvijestili korisnici u odgovorima na upitnik koncentrirano je na tri trgovačka društva. Jedan od njih, provjereni korisnik koji predstavlja značajan dio prijavljenih gubitaka zaposlenosti znatno je povisio obujam tijekom promatranog razdoblja i zato su ti gubici povezani s većom produktivnošću. Što se tiče preostalih dvaju trgovačkih društava, utvrđeno je da su njihove profitabilne marže među najvišima od stranaka koje su surađivale u ispitnom postupku u njihovom segmentu i iznad ciljanog profita industrije Unije u ovom slučaju. Tvrdnje su stoga odbačene.

         6.4   Ostali argumenti

               (259)

               Nakon objave neke su stranke tvrdile da proizvođači Unije nemaju dovoljno kapaciteta kako bi zadovoljili postojeću potražnju. Napominje se da je industrija Unije poslovala na 86 % svojih proizvodnih kapaciteta tijekom RRIP-a i da ima dovoljnu rezervu kapaciteta kako bi pokrila ukupnu domaću potrošnju PET-a. Osim toga, uvozi iz drugih zemalja s ili bez mjera i dalje postoje i imaju sve veću tendenciju. Postojeće su mjere istekle u slučaju Južne Koreje te su ukinute na uvoze dotičnog proizvoda iz Malezije i Indonezije. Osim toga, industrija recikliranja PET-a može predstavljati daljnji izvoz PET-a koji bi mogao zadovoljiti potražnju Unije za PET-om. Iz tog razloga, navodni problemi s kojima se susreću korisnici zbog navodno nedovoljne proizvodnje u Uniji ne smatraju se potkrijepljenima.

               (260)

               Nakon objave neki su korisnici tvrdili da analiza nije obradila pitanje štetnog utjecaja akumulacije mjera na dotični proizvod u ovoj reviziji. U odgovoru na taj argument napominje se da kompenzacijske mjere jednostavno ispravljaju štetne učinke uspostavljenog subvencioniranja. Postojanje „akumuliranog” učinka nije potvrđeno. Nasuprot tome, usprkos mjerama koje su na snazi uvoz iz zemalja s mjerama se nastavlja, a obujam tog uvoza čak je i narastao tijekom promatranog razdoblja. Uvoz iz zemalja bez mjera na raspolaganju je s trendom rasta i u značajnim količinama. Argument stranaka stoga je odbijen.

         7.   Zaključak o interesu Unije

               (261)

               Zaključno, očekuje se da bi produženje kompenzacijskih mjera na uvoz iz Indije pružilo priliku industriji Unije za oporavak i stabilizaciju ekonomske situacije nakon ulaganja i konsolidacije do koje je došlo proteklih godina.

               (262)

               Smatra se i da bi bolja ekonomska situacija industrije Unije mogla biti u interesu proizvođača PTA-a i, u manjoj mjeri proizvođača MEG-a u Uniji.

               (263)

               Ekonomska situacija nekih korisnika se pogoršala od zadnje revizije, posebno je utvrđeno da bi proizvođači manjih boca za vodu bili pogođeni, čini se, nedavnim rastom cijena PET-a, budući da oni, u sadašnjim gospodarskim okolnostima nisu u mogućnosti prebaciti ih na maloprodaju. Međutim, utvrđeno je da su izvanredna kretanja cijene i marže industrije Unije 2011. bili svjetski fenomen, do kojeg je, prije svega, došlo zbog rasta cijena sirovina. Zato se navodi o postojanju „premijskih” cijena i „premijskih” marži u vezi postojanja dotičnih mjera smatraju neutemeljenima. Istodobno tržište Unije nastavlja biti otvoreno tržište s postojećim alternativnim izvorima nabave iz ostalih trećih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere.

               (264)

               Na temelju ovoga nije utvrđena veza između rasta cijene PET-a i postojećih mjera. Utvrđeno je da je ekonomska situacija konvertora stabilna usprkos mjerama koje su na snazi. Utvrđeno je da je značaj PET-a u ukupnoj cijeni za punionice ograničen. Nadalje, nije utvrđena veza između fluktuacija cijene PET-a i mjera. Na tom je temelju utvrđeno da mjere nemaju nerazmjeran utjecaj na korisnike.

               (265)

               Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike ne može se jasno zaključiti da zadržavanje postojećih kompenzacijskih mjera nije u interesu Unije

         H.   KOMPENZACIJSKE MJERE

               (266)

               Sve su stranke obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo savjetovati zadržavanje postojećih mjera. Odobreno im je i razdoblje tijekom kojega su mogle podnijeti prigovor slijedom ove objave. Podnesci i primjedbe su primjereno uzeti u obzir ako su bili opravdani.

               (267)

               Na temelju gornje analize kompenzacijske mjere koje se mogu primijeniti na uvoz PET-a podrijetlom iz Indije trebaju se zadržati u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe. Podsjeća se da se te mjere sastoje od specifičnih carina.

               (268)

               Stope kompenzacijskih pristojbi za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi primjenjuju se samo na uvoz dotičnog proizvoda koji su proizvela ta trgovačka društva i specifične u njemu navedene pravne osobe. Uvozi dotičnog proizvoda koje je proizvelo bilo koje drugo trgovačko društva koje nije izričito navedeno u članku 1. stavku 2. ove Uredbe s imenom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koja su izričito navedena, ne mogu koristiti te stope te se na njih primjenjuju stope pristojbe koje se primjenjuju na „sva druga trgovačka društva”.

               (269)

               Sve zahtjeve za primjenu ovih pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe (na primjer nakon promjene imena subjekta ili nakon uspostavljanja nove proizvodnje ili prodajnih subjekata) treba odmah dostaviti Komisiji zajedno s cjelokupnom relevantnom informacijom, posebno sve promjene djelatnosti trgovačkog društva povezane s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, promjenom imena ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Ako je potrebno, Uredba će nakon toga biti izmijenjena ažuriranjem popisa trgovačkih društava koja koriste pojedinačne stope carine.

               (270)

               Kako bi se osigurala ispravna primjena kompenzacijskih pristojbi, razina preostale carine ne treba se primjenjivati samo na izvoznike koji nisu surađivali već se treba primjenjivati i na trgovačka društva koja nisu imala nikakav izvoz tijekom RRIP-a. Međutim, potonja trgovačka društva su pozvana, ako zadovolje uvjete članka 20. Osnovne uredbe, podnijeti zahtjev za revizijom prema tom članku, kako bi se njihovo stanje pojedinačno ispitalo,

         DONIJELO JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   1.   Ovim se uvodi konačna kompenzacijska pristojba na uvoz polietilen tereftatala s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema normi Međunarodne organizacije za normizaciju1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 39 076 020 podrijetlom iz Indije.
   2.   Stopa konačne kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:

               Zemlja

               Trgovačko društvo

               Kompenzacijska pristojba
               (EUR/toni)

               Dodatni TARIC broj

               Indija

               Reliance Industries Limited

               90,4

               A181

               Indija

               Pearl Engineering Polymers Ltd

               74,6

               A182

               Indija

               Senpet Ltd

               22,0

               A183

               Indija

               Futura Polyesters Ltd

               0

               A184

               Indija

               Dhunseri Petrochem & Tea Ltd

               106,5

               A585

               Indija

               Sva ostala trgovačka društva

               69,4

               A999

         3.   U slučajevima kada je roba oštećena prije stavljanja u slobodni promet i stoga je stvarno plaćena ili naplativa cijena određena za utvrđivanje carinske vrijednosti sukladno članku 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. koja propisuje odredbe za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (15), iznos kompenzacijske pristojbe, izračunan na temelju gornjih iznosa, snižava se za postotak koji odgovara određenoj stvarno plaćenoj ili naplativoj cijeni.
   4.   Neovisno o stavcima 1. i 2., konačne kompenzacijske pristojbe ne primjenjuju se na uvoz pušten u slobodni promet u skladu s člankom 2.
   5.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi o carinskim stopama.
   Članak 2.
   1.   Uvoz je izuzet od kompenzacijske pristojbe člankom 1. pod uvjetom da je proizveden i izravni izvezen (to jest fakturiran i otpremljen) u trgovačko društvo koje posluje kao uvoznik u Uniji od strane trgovačkih društava čija se imena nalaze na popisu u Odluci 2000/745/EZ, s povremenim izmjenama, deklarirane u odgovarajući TARIC dodatni broj i da su zadovoljeni uvjeti iz stavka 2.
   2.   Nakon podnošenja zahtjeva za puštanje u slobodni promet, izuzimanje od pristojbi uvjetovano je podnošenjem valjanog računa o poslu carinskim tijelima dotične države članice koji izdaje trgovačko društvo izvoznik od kojeg se poslovi prihvaćaju i sadrži osnovne elemente navedene u Prilogu. Izuzeće od carine uvjetuje se, nadalje, činjenicom da robe, deklarirane i podnesene carinskim tijelima, točno odgovaraju opisu iz računa o preuzimanju obveze.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 21. svibnja 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. GILMORE

      (1)  SL L 188, 18.7.2009., str. 93.

      (2)  SL L 301, 30.11.2000., str. 1.

      (3)  SL L 266, 11.10.2005., str. 1.

      (4)  SL L 59, 27.2.2007., str. 34.

      (5)  SL L 340, 19.12.2008., str. 1.

      (6)  SL L 232, 9.9.2011., str. 19.

      (7)  SL L 168, 28.6.2012., str. 6.

      (8)  SL L 301, 30.11.2000., str. 88.

      (9)  SL L 301, 30.11.2000., str. 21.

      (10)  SL L 59, 27.2.2007., str. 1.

      (11)  SL C 116, 16.2.2011., str. 10.

      (12)  SL C 55, 24.2.2012., str. 14.

      (13)  SL C 55, 24.2.2012., str. 4.

      (14)  Npr. Uredba Komisije (EU) br. 473/2010 (SL L 134, 1.6.2010., str. 25.), Uredba Vijeća (EZ) br. 192/2007.

      (15)  SL L 253, 11.10.1993., str. 1.
   PRILOG
   Elementi koje treba navesti na računu iz članka 2. stavka 2.:

               1.

               Broj računa.

               2.

               Dodatna oznaka TARIC na temelju koje roba s računa može biti ocarinjena na granici Unije.

               3.

               Točan opis robe, uključujući:

                           —

                           broj oznake za izvješćivanje (PRC) (kako je naznačen u izjavi koju daje dotični izvoznik proizvođač),

                           —

                           oznaka KN,

                           —

                           količina (navesti u jedinici).

               4.

               Opis uvjeta prodaje, uključujući:

                           —

                           cijenu po jedinici,

                           —

                           važeće uvjete plaćanja,

                           —

                           važeće uvjete isporuke,

                           —

                           ukupni popusti i rabati.

               5.

               Naziv društva koje djeluje kao uvoznik i kojem društvo izravno izdaje račun.

               6.

               Ime službene osobe društva koje je izdalo račun i sljedeća potpisana izjava:
               „Ja, dolje potpisani, potvrđujem da je prodaja robe obuhvaćene ovim računom radi izravnog izvoza u Europsku uniju, obuhvaćena područjem primjene i na temelju uvjeta izjave koju je dalo …. (naziv društva), te da ju je Europska komisija prihvatila putem odluke 2000/745/EZ. Izjavljujem da su informacije navedene u ovom računu potpune i točne.”.